OBH 8201/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr.Ágoston Zsuzsa

A vizsgálat megindítása

A panaszos az állampolgári jogok  országgyülési biztosához fordult, sérelmezve a a Fővárosi Gyermek és Ifjuságvédő Intézet eljárását.
Beadványa szerint 16 gyermeket nevelt nevelőszülőként, közülük 5 tartozott a fővárosi Gyivi kötelékébe, őket előzetes értesítés nélkül beszállították az átmeneti otthonba.

Feltételezett alkotmányos visszásság a következő alkotmányos jogokkal kapcsolatban merült fel:

-gyermekek joga a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez szükséges védelemhezés gondoskodáshoz [Alkotmány 67.§ (1)]
-emberi méltósághoz való jog [Alkotmány 54.§ (1)]
-legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog [Alkotmány 70/D.§]

Alkalmazott jogszabályok

1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról

Csjt. 70. § A kiskorú gyermek szülői felügyelet vagy gyámság alatt áll
Csjt. 98. § (1) Intézeti gyámság alá tartozik az a kiskorú, akit intézeti nevelésbe vagy állami nevelésbe vettek ... Ilyen esetben a gyám a gyermek- és ifjúságvédő intézet vezetője, vagy annak igazgatási ügyekben eljáró helyettese. 
Csjt. 102. § Ha a törvény mást nem rendel, a szülői felügyeletet gyakorló szülő jogaira és kötelességeire vonatkozó rendelkezések megfelelően irányadók a gyám jogaira és kötelességeire is.

14/1989. (IV. 26.) SZEM rendelet a nevelőszülői jogviszonyra vonatkozó egyes kérdésekről és a nevelőszülők részére fizetendő gondozási díjról

1. § (1) A nevelőszülői jogviszony a gyermek- és ifjúságvédő intézet igazgatója és a nevelőszülő (házastársak esetén mindkét házastárs) írásba foglalt, a jogokat és kötelezettségeket tartalmazó megállapodása alapján jön létre.

150/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet
a nevelőszülői, a hivatásos nevelőszülői és a helyettes szülői jogviszony egyes kérdéseiről

2. § (1) A nevelőszülői jogviszony a működtető és a nevelőszülő között, jogokat és kötelezettségeket tartalmazó, írásba foglalt megállapodás alapján létrejövő jogviszony.
 (2) A nevelőszülői jogviszony fennállása alatt a nevelőszülő együttműködik a működtetővel, valamint – ha a nevelőszülői hálózatot gyermekotthon, illetőleg nem állami szerv működteti – a gyermekvédelmi szakszolgálattal, továbbá a tevékenységét ellenőrző gyámhivatallal és a hivatásos gyámmal.
10. § (7) Ha a nevelőszülő a gyermek nevelése, ellátása során meg nem engedett nevelési módszereket alkalmaz, így különösen, ha a gyermeket bántalmazza, élelmezését megvonja, ha a gyermek gondozását, nevelését elhanyagolja, illetőleg, ha a gyermek ellátásához biztosított juttatásokat nem a gyermek szükségleteire fordítja, a működtető megkeresi a gyámhivatalt a gyermek új gondozási helyének kijelölése érdekében.
(8) Ha a (7) bekezdésben foglaltakról a gyámhivatal nem a működtetőtől értesül, a gyermek új gondozási helyének kijelölésével egyidejűleg – az (1) bekezdés d) pontjában foglalt eset kivételével – a megállapodás felmondását kezdeményezi a működtetőnél.
35. § (1) Ez a rendelet 1997. november 1-jén lép hatályba. 
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a nevelőszülői jogviszonyra vonatkozó egyes kérdésekről és a nevelőszülők részére fizetendő gondozási díjról szóló 14/1989. (IV. 26.) SZEM rendelet; rendelkezéseiket azonban a rendelet hatálybalépésekor fennálló jogviszonyok megszüntetéséig, de legkésőbb 1999. február 28-ig kell alkalmazni.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai

	A panaszos 1997 szeptemberben fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Beadványa kézhezvételét követően azonnal megkerestem  a Fővárosi Gyermek és ifjúságvédő Intézetet (továbbiakban: Gyivi ) és tájékoztatást kértem. 
	1997 szeptember 17. - én a Fővárosi Gyivi intézeti gyámja arról tájékoztatott, hogy panaszos meg nem engedhető nevelési módszereiről érkezett bejelentések nyomán került sor a gyermekek elszállítására. A tényállás tisztázása érdekében több személyt meghallgattak és a gyermekek pszichológiai vizsgálatát  is elrendelték.
	Tekintettel arra, hogy panaszos gondozásában a Pest megyei és a Jász-Nagykun- Szolnok megyei Gyiviktől  is voltak kihelyezve gyerekek, tőlük is  tájékoztatást kértem.
	A Pest megyei Gyivi igazgatója 1997. október 3 - án kelt levelében arról számolt be, hogy  panaszos hivatásos nevelőszülőként alkalmazottjuk. Munkájával kapcsolatos kifogások miatt 1995 márciusban fegyelmi eljárás folyt ellene, melynek eredményeként felszólították  a "munkaviszonyából eredő hiányosságai" megszüntetésére. A levél szerint az elvárásoknak nem tett eleget, ugyanakkor beleegyezésük nélkül más gyermekeket is befogadott a panaszos, ezért ismét vizsgálat indult az ügyében. Telefonon október 13 -án arról kaptunk tájékoztatást, hogy a panaszoshoz kihelyezett gyermekek elszállításáról a Pest megyei Gyivi is intézkedett.
	A Jász - Nagykun - Szolnok megyei Gyivi igazgatójának tájékoztatása szerint két gyermeket helyeztek el  panaszosnál, közülük egyik tudomásuk szerint  hosszabb ideje szökésben volt. A kialakult helyzetről tudomást szerezve azonnal intézkedtek az általuk kihelyezett gyermekek ügyében.
	1997. november 20 -án a Fővárosi Gyivi részletes tájékoztatást adott az általa folytatott eljárásról. Tájékoztatása szerint a gyermekek sorsa rendeződött. A hivatalunknak is megküldött pszichológiai szakvélemények - melyek a gyermekekről készültek - arra utaltak, hogy panaszos nevelési módszerei közé tartozott az ételmegvonás, ideológiai nézetek erőszakos elfogadtatása. Több gyermekről készült vélemény arra utalt, hogy szabadulásként élték meg panaszostól való elszállításukat.
	A vizsgálat során 1998 februárban helyszíni szemlét tartott panaszos lakhelyén az állampolgári jogok országgyűlési biztosának  munkatársa. Ekkor azt tapasztalta, hogy még mindig több gyermek volt a panaszos gondozásában. A gondozó beszámolójából kiderült, hogy két gyereknek a XXII. kerület gyámhatósága rendelte ki gyámként, további két gyermeket a Pest megyei Gyivi helyezett ki hozzá. Lánya férjével és gyermekeivel (két vérszerinti és két nevelt) szintén vele élt,  mert a lakás amit a közelben béreltek nagyon penészes volt. Egyébként a Komárom - Esztergom megyei Gyivitől is volt panaszosnál egy 19 éves utógondozott, aki kollégiumban lakott, csak a hétvégeket töltötte nála. Szintén hétvégeken egy  21 éves fiatal  is ott élt. Panaszos említést tett egy 4 éves kislányról is, akit már két hete elvitt a mamája  Ukrajnába látogatóba. A panaszos ekkor még a Pest Megyei Gyivi alkalmazottja volt ugyan, de betegállományban volt.
	A lakásban még egy 16 éves lány tartozkodott, akinek szüleivel nézeteltérései voltak és egy ismerőse tanácsolta, hogy panaszoshoz forduljon. A XVIII. kerületi gyámhivatal ügyintézőjétől telefonon kapott tájékoztatás szerint  a panaszos kérelmet nyújtott be, hogy a 16 éves "talált lányt" gyámként nevelhesse.) A vizsgálatot végző benyomása alapján  és a kiskorú  által elmondottakból is arra lehetett következtetni, hogy cselédként élt  a házban, reggeltől estig dolgoznia kellett. Panaszos elmondta, hogy októberben került hozzá a lány, akkor már nem tudta beiskolázni, egy évig várnia kell, azért van otthon. A -  minden jogcím nélkül - panaszosnál élő kiskorúval folytatott beszélgetésből kiderült, hogy kötelező misére járni,  sok házimunkát végez, titokban lehet csak szórakozni menni (discoba). A beszélgetés során említést tett egy bölcsődés korú gyermekről, akit ő visz bölcsődébe. A gyermek 21 éves anyja szintén velük élt.
	A vizsgálat során a fővárosi Gyivitől megtudtuk, hogy a panaszos korábban is fogadott be hajléktalan anyát gyerekestől, majd tanácsolta, hogy járuljon hozzá gyermek intézeti nevelésbe vételéhez és  ő lett a  gyermek nevelőszülője. A szülő ezt követően  kiszolgáltatottá vált, sorsának alakulása panaszostól függött. Ezek az anyák nem tudták, hogy a gyermeküket nagyon nehezen "szerezhetik vissza", mert az intézeti nevelés megszüntetésére csak  saját körülményeik rendezése esetén van lehetőség.
	Amint az az előbb ismertetett tényekből is kiderül a lakásban nevelkedő gyermekek státusza igen  különböző volt : a jogszerűen a panaszos gondozásában élő gyermekek mellett többen jogilag rendezetlen módon álltak "felügyelete" alatt. Teljesen áttekinthetetlennek tünt  a panaszosnál élő gyermekek száma, kiléte, ellátása.
	Korábban - a Jász -Nagykun -Szolnok megyei Gyivi által  panaszoshoz elhelyezett, általa nevelőszülőként nevelt 16 éves lány többször volt szökésben. A panaszos elmondta,  hogy az intézeti gyámot nem értesítette, mert tudta,  hogy a kislány  a rokonainál volt. (A gyermek gondozására folyosított összeget erre az időszakra is igénybe vette.)

	 Az egymástól teljesen független szervek, akikkel kapcsolatban állt, nevelőszülő felügyeletét rendkívül felszínesen látták el. A Pest megyei Gyivi felügyelője néha látogatta, de ez az intézmény azt követően, hogy - 1997 októberben - a gyermekeket elszállították a panaszostól, 1997 decemberben és 1998 januárban ismét kihelyezett két neveltet.
	A vizsgálat során megállapítottam, hogy  a panaszos hivatásos nevelőszülőként munkadíjat kapott,  ezen felül a gyermekekre állami normatívát, családi pótlékot, gyermeknevelési támogatást és adományokat. A nevelésről vallott elvei elég merevek.  Saját elmondása szerint "ha eltöltik az időt a gyerekek és - az ő hibájukból  - nem érnek már rá, akkor előfordult, hogy nem kaptak vacsorát." Minden gyereknek kötelező módon vallási gyakorlaton kell részt venni. A panaszos kijelentései ellentmondásosak voltak  (pl. rengeteg élelmiszeradományról számolt be, majd arról, hogy az élelemet el kell zárnia mert "mindent megennének"; megemlítette, hogy egyik kiskorú amikor dolgozni ment, hajnalban, ellopott 1/2 kg. kenyeret és miatta nem maradt elég a többieknek)
	Tekintettel arra, hogy a rendelkezésre álló adatok birtokában - a panaszosnál élő gyermekek helyzete nem volt megnyugtató az ügyészséghez fordultam a panaszos vezetésével müködő nevelőszülői alpítvány törvényességi vizsgálatát kérve, valamint a panaszos ellen büntető eljárást kezdeményezve.
	1998 szeptember 14 -én Dr. Fábián János a Legfőbb Ügyész Helyettese arról tájékoztatott, hogy panaszossal szemben kiskorú veszélyeztetésének bűntette miatt nyomozást rendelt el. A levél tartalma szerint panaszos " jó kapcsolatokat tudott kialakítani azokkal a szervekkel, személyekkel, akik érdekében intézkedési lehetőséggel bírnak....Ilyen módon kerülhetett sor arra, hogy a nevelési problémák csak több évi késedelemmel jutottak el az intézeti gyámokhoz. Nem volna kívánatos, hogy a büntetőeljárás befejezéséig újabb állami gondoskodás alatt álló gyermekek kerüljenek kihelyezésre a terhelt gondozásába. Pillanatnyilag nem látszik azonban biztos megoldás ennek kiküszöbölésére. A büntetőeljárás megindításáról nem lehetséges az összes elhelyezési hatáskörrel rendelkező gyámhivatalt értesíteni."
	A beszerzett iratok, adatok, helyszíni szemle, valamint a Legfőbb Ügyész  Helyettesének levelében foglaltak alapján megállapítottam, hogy a gyermekek emberi és alkotmányos jogaival kapcsolatos visszásságok sokaságát okozták az illetékességgel rendelkező hatóságok az átgondolatlan nevelőszülői kihelyezésekkel és a nevelőszülő tevékenységének hiányos felügyeletével. 
	A panaszos megfelelő szakmai és tárgyi feltételek nélkül szinte korlátlan számú gyermeket fogadhatott be és egyik szerv sem érezte magát illetékesnek az egész "otthon" vizsgálatára. A helyzeten csak akkor változtattak, - és akkor sem véglegesen -  amikor már veszélyeztetetté váltak a gyermekek.

	Miközben a panaszossal szemben  kiskorú veszélyeztetésének büntette gyanúja miatt  folyik a büntető eljárás, a Fővárosi Gyámhivataltól működési engedélyt kért átmeneti otthon müködtetésére. A gyermekvédelem területén dolgozó szakemberek közötti kapcsolatok, informális úton szerzett értesülések eredményeként az engedélyt nem kapta meg. Ugyanakkor semmi sem zárja ki, hogy az ország területén, máshol, intézményt alapítson, eddigi tevékenységét pozitív módon bemutatva, visszaélve az eljáró szervek információ hiányával és jóhiszemüségével.

	Az Alkotmány 67.§.(1) bekezdése szerint "a Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges." A vizsgálat megállapította, hogy az ügyben eljáró hatóságok eljárásai, valamint a terület jogi szabályozásának hiányosságai miatt sérültek a gyermekeknek  a testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemhez való jogai.

	Az 1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról, valamint a végrehajtására kiadott rendeletek alkalmazása esetén az elkövetkezőkben a vizsgált ügyben előfordult anomáliák elkerülhetőek. Nevelőszülő már csak az lehet, aki az ehhez szükséges képzésen részt vett és akinek alkalmasságát megállapították. A gyermekjóléti és gyermekvédelmi szervek összehagolt müködése során dönthetnek egy gyermek gondozási helyéről. Gondozási -nevelési tervet kell készíteni, melynek megvalósulását folyamatosan ellenőrizni kell a gyermekvédelmi szerveknek.

	Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megállapította, hogy az alkotmányos jogokkal összefüggésben keletkezett jogsérelemek oka  az eljáró szervek  nem megfelelő eljárása,  és szükséges intézkedések elmulasztása,  az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvényben foglalt jogköröm alapján az alábbi intézkedéseket teszem:

 	Kezdeményezem, hogy a Fővárosi-, a Pest Megyei-, a Szolnok Megyei-, a Komárom -Esztergom Megyei Gyermekvédelmi Szakszolgálatok Igazgatói vizsgálják felül azt, hogy a panaszoshoz történő kihelyezéseket megelőző eljárások-, valamint az ellenőrzések felületessége miatt kit terhel a felelősség. Szükségesnek tartom annak vizsgálatát is, hogy miként fordulhatott elő az, hogy a rendezetlen körülmények ismertté válását és kiskorúaknak a panaszostól történt elszállítását követően 1997 decemberben, majd 1998 januárban két súlyos magatartási problémás gyermeket helyeztek  ki a Pest megyei Gyivitől a panaszoshoz.

	Kezdeményezem, hogy a Budapest Főváros XXII. kerület Jegyzője készítsen környezettanulmányt a panaszos lakhelyén és abban az esetben ha ott jelenleg is nevelkednek gyermekek, arról a gyermekjóléti szolgálatot és a kiskorúak lakhelye szerint illetékes gyámhatóságokat értesítse. Természetesen az egyéb általa indokoltnak tartott intézkedésekre is felkérem.

	 Megkeresem a Szociális és Családügyi Minisztert, hogy dolgozza ki annak a kérdésnek a  jogi szabályozását, hogy kiskorú terhére elkövetett büncselekménnyel gyanúsított vagy vádolt személy gondozásában milyen feltételekkel nevelkedhet gyermek.
Tekintettel arra, hogy a panaszos müködési engedélyt kért a Fővárosi Közigazgatási Hivatal Gyámhivatalától, otthont nyújtó ellátást biztosító intézmény létrehozására és ügyében a büntetőeljárás még folyamatban van, ez teljesen bizonytalan helyzetet teremt a gyermekvédelmi feladatokat ellátó szervek számára. A kérelmének érdemben történő elbírálásához, valamint ahhoz, hogy hasonló esetekben más gyámhivatalok is tudják milyen intézkedéseket tehetnek, - a kérdés jogszabályi rendezéséig - szükségesnek látom az állami irányítás jogi eszközeinek  alkalmazását és erre felkérem a Szociális és Családügyi Minisztert.

Budapest, 1999. november 10.

Gönczöl Katalin