OBH 8175/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában Budapest-Zugló Polgármesteri Hivatalának késedelmes eljárását sérelmezte.

Előadta, hogy a társasház lakóinak nyugalmát zavaró kutyaugatás miatt lakótársaival panaszlevelet terjesztett elő a jegyzőnek 1996. március 18-án. Az első fokú határozat kézhezvételét követően a törvényes határidőn belül fellebbezést nyújtottak be.

Mivel választ nem kaptak, panaszos levélben fordult Budapest-Zugló Polgármesteréhez, erre a levélre azonban válasz nem érkezett. Panaszos személyes utánajárása során derült ki, hogy a fellebbezést több hónapig nem terjesztették fel a felettes szervhez.

Mivel a rendelkezésemre álló információk alapján a jogorvoslathoz való jog sérelmét kizárni nem lehetett, vizsgálatot indítottam. Eljárásom során az 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdése alapján arra kértem Budapest-Zugló jegyzőjét, hogy a panasz ügyében vizsgálatot folytatni és annak eredményéről tájékoztatni szíveskedjen.

A megállapított tényállás

Panaszos társasháza lakóinak nevében bejelentést tett a BUDAPLAST Rt. két őrző kutyája, valamint egy közelben lakó személy, V.D-né kutyái ellen, mert állítása szerint ezek az állatok ugatásukkal zavarják a lakók nyugalmát.

A kerületi főállatorvos helyszíni szemléje során az Rt. telephelyén két, napközben elkerített kifutóban tartott ebet talált, melyeket hétköznap az éjszakai órákban, illetve hétvégén, szombat reggeltől vasárnap estig szabadon engednek. Az állatok a helyszíni szemle alatt fegyelmezetten viselkedtek, csak akkor jeleztek, amikor a főállatorvos a kifutó kerítéséhez közeledett.

A panasszal érintett másik ebtulajdonos egy kistermetű, zsemleszínű kutyát tart, amely a helyszíni szemle során néhány másodperces ugatás után elhallgatott és ezt követően már nem zavarta a beszélgetést. A tulajdonos az esetenkénti ugatást elismerte, viszont tagadta, hogy kutyája egész nap megállás nélkül ugat.

A kerületi főállatorvos a helyszíni szemlék tapasztalatai alapján azt javasolta, hogy az ebtulajdonosokat határozati úton kell kötelezni olyan ebtartásra, amely a szomszédban lakók nyugalmát nem zavarja.

A szakvéleményben foglaltak alapján a Polgármesteri Hivatal határozatokban (2/216/96., illetve 2/216/2/96.) kötelezte az ebtartókat az olyan kutyatartásra, amely nem zavarja a környéken lakók nyugalmát.

Panaszos a határozatokat személyesen vette át 1996. május 20-án, majd a törvényes határidőn belül megfellebbezte azokat. A jogorvoslati kérelem a szakvélemény pontatlanságára és az eljárás elhúzódására vonatkozott, a határozat rendelkező részében foglaltakat nem érintette. A Polgármesteri Hivatal a fellebbezést több hónapig nem terjesztette fel a felettes hatósághoz. Ennek okát pontosan nem tudták megállapítani, csak azt sikerült kideríteni, hogy a fellebbezés közvetlenül a kerületi főállatorvoshoz került.

A panaszos 1996 szeptemberében Budapest-Zugló polgármesteréhez fordult és hathatós intézkedést kért az 1996 márciusa óta húzódó ügy megoldására. Személyes megjelenésekor szóban tájékoztatást kapott a megtett intézkedésekről, majd a Polgármester Asszony kérésére a kerületi főállatorvos ismételten helyszíni szemlét tartott.

Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala arról értesítette az első fokú hatóságot, hogy panaszos ügyében helyszíni szemlét kíván tartani. A másodfokú hatóság képviselője személyesen vitte el az iratokat.

A Fővárosi Közigazgatási Hivatal helybenhagyta a 2/216/96. számú első fokú határozatot azzal, hogy kötelezte V.D-né ebtartót az olyan ebtartásra, amely a házban, illetve a szomszédságában lakókat nem zavarja, anyagi kárt nem okoz. Ez a határozat 1997. augusztus 7-én jogerős lett, bírói felülvizsgálatot egyik fél sem kért.

Panaszos 1997. szeptember 9-én azért fordult a Fővárosi Közigazgatási Hivatalhoz, mert fellebbezésében nem csak a V.D-nével szemben hozott határozatot kifogásolta, hanem a 2/216/2/96. számon hozott, a BUDAPLAST Rt-t kötelező határozatot is. A II. fokú hatóság 1998. március 30-án ezt az első fokú határozatot is helybenhagyta.

Az állattartási ügyek felülvizsgálata során szerzett tudomást az első fokú hatóság e határozat kézbesítésének elmulasztásáról. A mulasztás észlelésekor a Polgármesteri Hivatal a határozatot kézbesítette. Az eltelt időre tekintettel a hatóság helyszíni szemlét tartott a BUDAPLAST Rt. telephelyénél, melyről panaszos is értesítést kapott, azonban a megadott időpontban egyik fél sem jelent meg.

A panaszos arról tájékoztatta a Budapest-Zugló aljegyzőjét, hogy V.D-né ebtartásával kapcsolatos problémája megszűnt. Az Rt. őrkutyái az éjszakai órákban ugatnak, zavarva ezzel nyugalmát. A végrehajtás iránti kérelmet elküldi a Hivatal részére. Közölte, hogy a helyszíni szemléről az értesítést megkapta, azonban az Rt. Miskolci úti részén található bejáratnál várakozott.

Az ügy jogszabályi háttere

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 26. § (1) bekezdése szerint a közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.
A (3) bekezdés úgy szól, hogy bizonyítási eszközök különösen: az ügyfél nyilatkozata, az irat, a tanúvallomás, a szemle és a szakértői vélemény.
A 31. § (1) bekezdésének b) pontja kimondja, hogy a tényállás tisztázására szemle rendelhető el. Ennek megtartása során helyszíni szemle tartható.

A 45. § (1) bekezdése azt a rendelkezést tartalmazza, hogy a határozatot kézbesítés útján kell közölni, a jelenlevő ügyféllel, azonban - ha jogszabály nem zárja ki - kihirdetés útján is közölni lehet.

A 65. § (2) bekezdése szerint a fellebbezést az ügy összes iratával a fellebbezési határidő leteltétől számított nyolc napon belül fel kell terjeszteni a felettes szervhez, kivéve ha a közigazgatási szerv a megtámadott határozatot visszavonja, illetőleg a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja vagy kiegészíti.

A 67. § rögzíti, hogy a fellebbezési eljárás során hozott határozatot a fellebbezővel és mindazokkal, akikkel az első fokú határozatot közölték, az első fokon eljárt közigazgatási szerv útján írásban kell közölni.

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A Magyar Alkotmány 57. § (5) bekezdése értelmében a Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.

A vizsgálat megállapításai

Panaszos a Zuglói Polgármesteri Hivatalhoz intézett bejelentésében a lakóházközösség nyugalmát nagymértékben zavaró kutyaugatást sérelmezte. A kérelem alapján indult eljárás során a hatóság a tényállás tisztázása érdekében helyszíni szemle elrendelését tartotta szükségesnek. Az 1996. május 17-én kelt határozatokban a Polgármesteri Hivatal arra kötelezte a panasszal érintett ebtartókat, hogy az ebeket a környéken élők nyugalmának zavarása nélkül tartsák. Panaszos a határozatokat a törvényes határidőn belül megfellebbezte.

A közigazgatási szerv törvényben rögzített kötelessége, hogy a fellebbezést az ügy összes iratával a fellebbezési határidő leteltétől számított nyolc napon belül felterjessze a felettes szervhez, kivéve ha a megtámadott határozatot visszavonja, illetőleg a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja vagy kiegészíti.

Azzal, hogy a panaszos ügyében a felterjesztésre több hónapig nem került sor, az eljáró hatóság korlátozta panaszosnak az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított jogorvoslati joga érvényesülésének lehetőségét, miáltal alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot idézett elő.

A Fővárosi Közigazgatási Hivatal 1998. március 30-án kelt határozatát az első fokú hatóság nem kézbesítette, mulasztását csak később, az állattartási ügyek felülvizsgálatakor pótolta. Ezt a határozatot a Polgármesteri Hivatal tehát csak késedelmesen kézbesítette panaszos részére.

Az Áe. alapján a fellebbezési eljárásban hozott határozatot mindazokkal közölni kell, akikkel az első fokú határozatot közölték. További rendelkezés, hogy a fellebbezési eljárásban hozott határozatot írásban kell közölni a felekkel, mégpedig az első fokon eljárt közigazgatási szerv útján.

A határozat akkor fejt ki jogi hatást, ha azt az érintettekkel közölték. Az ügyfél a határozatban foglalt jogairól, kötelezettségeiről jogilag érvényesen a közlésből szerez tudomást. A határozat közlése többféle módon történhet, így kézbesítés, kihirdetés, közszemlére tétel és távközlési eszköz útján. Az Áe. 45. §-ának (1) bekezdése értelmében a határozatot az ügyféllel kézbesítés útján kell közölni és a 47. § (1) bekezdése szerint a határozat közlésének napja az a nap, amelyen azt kézbesítették. 

Az ügyfél, illetőleg a törvényes érdekeiben sérelmet szenvedett fél jogszabálysértésre hivatkozva - ha törvény ettől eltérően nem rendelkezik -, az államigazgatási ügy érdemében hozott határozat felülvizsgálatát a határozat közlésétől számított harminc napon belül keresettel kérheti a bíróságtól.

A másodfokú határozat késedelmes kézbesítése szintén visszásságot okozott a jogorvoslati joggal összefüggésben, hiszen bírósági felülvizsgálatra csak a határozat közlését követően, annak ismeretében kerülhet sor.

Végül nem hagyható figyelmen kívül az sem, hogy az országgyűlési biztos jogszabályon alapuló, 1998. szeptember 23-án postázott megkeresésére a válasz többszöri, távbeszélőn történt sürgetés után, 1999 júniusában érkezett meg.

Kétségtelen, hogy a Polgármesteri Hivatal képviselője a mulasztás észlelésekor tett intézkedéseket (a határozat kézbesítése, újabb helyszíni szemle, kapcsolatfelvétel a panaszossal) és lényeges körülmény az is, hogy a panasz részben megoldódott, mindezek ellenére azonban a Polgármesteri Hivatal ismertetett mulasztásai  alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot eredményeztek.

A visszásság orvoslása érdekében az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy Budapest-Zugló jegyzője a jövőben fokozottan gondoskodjon az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvénynek a fellebbezések felterjesztésére és a fellebbezési eljárás során hozott határozatok közlésére vonatkozó rendelkezéseinek maradéktalan betartásáról.

Budapest, 1999. július 16.

Gönczöl Katalin