OBH 8163/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

	1997. szeptember 9.-én a Békés Megyei Hírlapban cikk jelent meg " A nem fizetőket szeretnék ténylegesen korlátozni " címmel. Az újságíró a Mezőkovácsházi Ifjúsági lakótelep gyűléséről közölt riportot. A cikk tartalma szerint az állampolgárok hátrányára kívánta a Vízművek az egyéni fogyasztást mérő órákat felszerelni.
	A vizsgálat   hivatalból 1997. szeptember 16.-án indult  az Alkotmányban rögzített demokratikus jogállamisághoz szervesen kapcsolódó jogbiztonsághoz és a szociális biztonsághoz való jog sérelmének gyanúja miatt.

A megállapított tényállás

	A Dél-Békési Vízművek Kft üzemeltetési területén jelentős számú a társasház és lakóközösség. Az 1989. előtt épített társasházak tervezésénél még jelentős állami támogatású víz- és csatornadíját vettek figyelembe, amit  a lakóközösségek a vízfogyasztás mennyiségével arányosan meg tudtak téríteni a szolgáltatóknak. Így nem jelentett gondot a főmérőn mért vízmennyiség utáni átalánydíjas fizetés.
	A lakásban felszerelt fogyasztói almérők  is javítottak a helyzeten, mert a fogyasztók figyelemmel tudják kísérni a háztartásukban felhasznált vízmennyiséget és jobban el tudják fogadni mint az átalánydíjas vízfogyasztás ellenértékét. A gondot továbbra is a bekötési vízórán  és az egyéni mérőkön mért fogyasztás közti különbség behajtása okoz. Kapcsolódott a problémához az is, hogy többen anyagi helyzetük miatt az almérősitést nem tudták vállalni, az átalánydíjat pedig nem fizették, sőt a hátralékot még bírósági végrehajtással sem tudták beszedni. A megváltozott gazdasági helyzet, az elszegényedés miatt a fizetési készség egyre jobban  csökkenni fog. Gondot jelentett az is, hogy a lakásban lévő almérők a szogáltató számára ellenőrizhetetlenné váltak. Ugyanakkor, ha korlátozó intézkedésre kerül sor, a fizető fogyasztók is elszenvedik mindazokat a hátrányokat amelyeket a fizetésképtelenné vált szerződő feleivel szemben kénytelen alkalmazni a szolgáltató.
	Megkeresésemre a Dél-Békési Vízművek Kft. ügyvezetője tájékoztatott, hogy  olyan almérők saját költségen történő felszerelését kezdeményezte, mely lehetővé teszi, hogy a nem fizetőket zárják csak ki   a szolgáltatásból. A szerződésben foglaltak teljesítőjét. ebben az esetben nem érinti a vízkorlátozás. A Vizmúvek ügyvezetője egy 12 lakásos társasházban az új rendszert kiépítette, melyet a hivatal munkatársai is megtekintettek.

Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény
a Polgári Törvénykönyvről

2. A közüzemi szerződés
387. § Közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást – így különösen gázt, villamos energiát és vizet – nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.

1995. évi LVII. törvény
a vízgazdálkodásról

Víziközművekkel végzett közüzemi tevékenység

13. § (1) A víziközművek működtetése során végzett vízellátás, szennyvízelvezetés, -elhelyezés és -tisztítás, valamint egyesített rendszer esetén a csapadékvíz-elvezetés közüzemi tevékenység. A víziközművek működtetőit a közüzemi tevékenység keretében az ivóvízellátás és a szennyvízelvezetés szolgáltatására szerződéskötési kötelezettség terheli.
(2) Az (1) bekezdésben említett közüzemi tevékenységre a Polgári Törvénykönyvnek a szerződésre vonatkozó általános szabályait és a közüzemi szerződésre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) A közüzemi tevékenységgel nyújtott szolgáltatásért díjat kell fizetni. A díjfizetés elmulasztása miatt a vízellátást a közüzem korlátozhatja – termelési célú vízfelhasználásnál szüneteltetheti – azonban a létfenntartási ivó- és közegészségügyi, katasztrófa-elhárítási vízigények kielégítéséhez szükséges vizet ebben az esetben is szolgáltatni kell.
(4) A közüzemi szolgáltatás minőségi követelményeit, a feleket szerződés alapján megillető alapvető jogokat és kötelezettségeket – ideértve a szerződéskötési kötelezettség korlátozásának feltételeit is – a Kormány rendeletben állapítja meg.

38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet
a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről

9. § (1) Ha a fogyasztó a díjat a szerződésben rögzített feltételek szerint nem fizeti meg a mulasztásnak az e rendeletben meghatározott következményeire a szolgáltató – az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat (a továbbiakban: ÁNTSZ) területileg illetékes intézetének egyidejű értesítése mellett – fogyasztó figyelmét felhívja.
(2) A szolgáltató a szolgáltatást – a létfenntartáshoz, valamint a közegészségügyi, továbbá a tűzvédelmi követelmények teljesítéséhez szükséges vízellátás, a szennyvíz elvezetés szolgáltatás kivételével – az eredménytelen felszólítástól számított 30. naptól, amennyiben a szolgáltatási szerződésben a felek másként nem állapodtak meg, és az ÁNTSZ hozzájárulását beszerezte
a) korlátozhatja;
b) termelési célú vízfelhasználásnál szüneteltetheti, illetőleg három hónapon túli díjtartozás esetén 30 napos határidővel a szolgáltatási szerződést felmondhatja.
(3) A díjhátralék megfizetésének igazolásától számított öt naptári napon belül a szolgáltatónak a (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti intézkedéseket meg kell szüntetnie.
(4) Az ÁNTSZ-nek a (2) bekezdés szerinti előzetes hozzájárulása alapján a szolgáltató a bekötővezetéket leszűkítheti, lezárhatja.
(5) A szolgáltató a szolgáltatást a fogyasztó kérésére is szüneteltetheti, illetőleg megszüntetheti. Ennek költségei – ideértve a szolgáltatás újraindításának, továbbá a (2) és (4) bekezdés szerinti intézkedésnek a költségeit is – a fogyasztót terhelik.	

A vizsgálat megállapításai

	A Dél-Békési Vízművek Kft. kidolgozott egy műszakilag megfelelő rendszert, ami egyenértékű a lakások egyedi vízbekötésével. A társasház lakóival egyedi szerződést kötöttek a vízszolgáltatóval. Így előnyös helyzet alakult ki a szolgáltató és a fogyasztó között. A szolgáltató közvetlenül a lakókkal került jogviszonyba és nem a lakóközösséggel. A felelőssége az egyéni vízmérő óráig tart. A 38/1995 ( IV.5. ) Kormányrendelet  a fogyasztókra nézve kedvezőbb szerződések megkötését nem tilalmazza.  A bekötési vízórát kiiktatták a rendszerből, de fenntartható, akkor is, ha nem minden lakó kéri az egyéni almérő felszerelését. Ebben az esetben a rendszeren kívüliekre a hivatkozott kormányrendelet szabályai az irányadóak. A közös vízfogyasztás mérésére is felszerelhető ez a típusú mérőóra. Az almérő a fogyasztók zaklatása nélkül ellenőrizhető. Közvetlen a lakás előtt korlátozható a vízfogyasztás, ha a szerződő fél az órán mért fogyasztás ellenértékét nem téríti meg. A szerelést a Vízművek a saját költségén végezte el. Ahol nem volt még óra felszerelve ott kedvezményes áron értékesítették az új típusú órát. Ahol fel volt már szerelve, ott ingyen bocsátották a fogyasztók rendelkezésére. A Vízművek célja az volt, hogy az egyre növekvő kintlévőséget csökkentsék, ugyanis ennek megfelelően kell a következő időszakban  emelniük a vízdíjat.  Lényegében tehát a fizető fogyasztókra terhelik a nem fizetők hátralékát. Ez a módszer pedig az állampolgárok további eladósodásához vezethet.
	A Kft. ügyvezetője szerint az általuk alkalmazott megoldás a későbbiekben fog megtérülni és nem sérti a fizető állampolgárok érdekeit. Tájékoztatása szerint megfelelő szigeteléssel, melynek jelenleg a kidolgozásán munkálkodnak, lengőfolyosós lakóházakban is alkalmazható ez a rendszer. A vizsgálathoz átadták a rendszer műszaki tervrajzát és a költségvetését. A 12 lakásos zárt rendszerű társasház szerelési munkálata, anyagköltséggel 213 755 Ft-ba került.

	A lakásokban történő csőtörés, csőrepedés esetén is azonnali vízelzárással csökkenthető a vagyoni kár azzal, hogy a lakás előtt elhelyezett főcsappal a vezeték rögtön elzárható. Ilyenkor a többi lakásban nem korlátozódik a vízfelhasználás.

	A 38/1995.( IV.5.) Kormányrendelet úgy fogalmaz, hogy a díjat nem fizető fogyasztókkal szemben alkalmazható a korlátozó intézkedés, tehát csakis azzal szemben aki nem fizet. A díjat megfizető állampolgároknak  a vízszolgáltatás korlátozásából adódó valamennyi kárát  az elzárást alkalmazó szolgáltatónak meg kell térítenie, hiszen monopolhelyzete miatt egyoldalú szeződésszegést követ el a szerződésben foglaltaknak eleget tevő fogyasztókkal szemben. A magyar jogrend nem ismeri a kollektív felelősségre vonást, mindig csak a vétkessel, felelőssel szemben engedi a szankció alkalmazását.

	A Dél-Békési Vízművek Kft. e követelménynek is eleget tesz akkor, amikor az új rendszer kiépítésével a közvetlen vízelzárást lehetővé teszi.

	A feltárt tényekből kitűnik, hogy alkotmányos visszáság a konkrét ügyben nem keletkezett. Szükségesnek tartom azonban a szaktárcát, Budapest főpolgármesterét, valamint a Békés Megyei Hírlap főszerkesztőjét tájékoztatni.

Budapest, 1998. február

Gönczöl Katalin