OBH 7977/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása

A panaszos azért kért segítséget, mert véleménye szerint a Somogy Megyei Egészségbiztosítási Pénztár törvénysértő eljárást folytat ellene. Panaszával a Somogy Megyei Közigazgatási Hivatalhoz is fordult, de a hivatal illetékességből a panaszolt szervet kérte fel vizsgálatra, azonban válasz nem érkezett.

A panaszos szerint a Pénztár pontatlan, illetőleg valótlan nyilvántartás alapján írt elő tartozásokat. Szabálytalannak tartja a Pénztár az 1995. január 5-én kelt fizetési meghagyást, kifogásolja a visszamenőleges járulék előírást, mert véleménye szerint államigazgatási határozatot kellett volna a Pénztárnak hoznia. Az 1997. június 27-én kelt Pénztár által küldött felszólítás és az 1997. július 9-én kelt egyenlegközlő eltérő összegeket tartalmaz.

A panaszos véleménye szerint a téves intézkedések fő oka, hogy a Pénztár összekeveri az édesapja és az ő adatait.

Érintett alkotmányos jogok

Szociális biztonsághoz való jog [Alkotmány 70/E. § (1-2) bekezdés]

Alkalmazott jogszabályok

A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. törvény (T.) 
A társadalombiztosítás egészségügyi szolgáltatásának igénybevételére jogosító igazolványról szóló 54/1992. (III.21.) Korm. rendelet
Az egyéni vállalkozásról szóló 1990. évi V. törvény (Vt.)

Megállapított tényállás

A panaszos (1968.09.05.) egyéni vállalkozói tevékenység folytatására jogosító vállalkozói    igazolványt váltott 1990. január 02-től kezdődően (száma: II.1838/1989). Vállalkozói igazolványát 1996. június 27-én Marcali Város Polgármesteri Hivatalában leadta.
   Társadalombiztosítási járulékfizetési kötelezettsége a T. 103/D. § (9) bekezdése alapján a vállalkozói igazolvány átvételének napjától, annak visszaadása napjáig állt fenn. Fentiek miatt a járulékfizetési kötelezettség ténye a későbbiekben vita alapját nem képezheti, legfeljebb összegszerűsége vitatható.

   Az Egészségbiztosítási Pénztár a panaszost a 116150-8 törzsszámon tartotta nyilván. A panaszos által felvetett probléma, miszerint az ő törzsszáma 116150-8-2, vagyis nem azonos a 116150-8-cal, téves. A két törzsszám első hét számjegye a törzsszám. A nyolcadik szám - a kettes - a betegbiztosítási igazolványok kiadásakor az igazolványra került felvezetésre. Ez a szám az egészségügyi szolgáltatás igénybevételének jogosultságát igazolja és egyben megkülönböztette az egyes biztosítotti kategóriákat (például: 1-es alkalmazottak, 2-es egyéni vállalkozók). Az igazolványok kiadásakor a 54/1992. (III.21.) Korm. rendelet alapján csak a jogosultságot megalapozó jogviszonyt kellett vizsgálni, az esetleges járuléktartozás a kiadást nem befolyásolta.

2. A panaszos (1968.09.05.) a vállalkozói igazolvány váltásakor telephelyének Marcali, Kossuth L. u. 36. címet jelölte meg, a Pénztár nyilvántartásában is ezen a címen szerepelt. Külön levelezési cím megjelölés hiányában a lakóhelyre, illetve telephelyre történő kézbesítés jogszerű. A panaszos házasságkötéséig szüleivel közös háztartásban, az említett címen lakott. Ezt követően - mivel a változás bejelentési kötelezettségre vonatkozó törvényi előírás ellenére - a lakcímváltozást nem jelentette a Pénztárnak, így arról az 1996. január 31-ei helyszíni végrehajtási eljárás során szerzett a Pénztár tudomást, illetve Marcali Város Polgármesteri Hivatalának 1996. február 14-én kelt, a Pénztárnak küldött levele tartalmazta a Marcali, Móra F. u. 7. II. lph. 3/2. címet, mint lakcímet.

   Mivel panaszos sem lakcím változását nem jelentette be, sem telephelyének áthelyezését nem közölte a Pénztárral,  az ismert címre - Kossuth Lajos u. 36. szám alá - küldte leveleit. Mivel a küldemények átvételre kerültek, téves jelzéssel nem érkeztek vissza, emiatt joggal feltételezték a cím helyességét.

3. A panaszos T. 103/D. § (11) bekezdésében előírt adóköteles jövedelmének bevallását - mely a tárgyévet követő évben történő járulék előírást alapozza meg - 1991., 1992., 1993., 1994. és 1995. években elmulasztotta. Járulékfizetési kötelezettségét 1991. évtől kezdődően nem teljesítette. A Pénztár több alkalommal felszólította panaszost a jogszabályban előírt kötelezettségének teljesítésére, a felszólításokra azonban válasz nem érkezett. A panaszos azon védekezése, mely szerint a Pénztár felszólításait nem kapta meg, járuléktartozásáról nem volt tudomása, azért nem fogadható el, mivel vállalkozói igazolvány birtokában - bevallás nélkül is - legalább a minimálbér utáni járulékösszeg befizetési kötelezettsége fennállt és arról is tudott, hogy nem teljesített befizetést.
   A Pénztár által a kiküldött leveleket a szülők átvették, azokat fiuknak átadták az 1998. szeptember 3-án a helyszíni ellenőrzésen készült jegyzőkönyv tanúsága szerint. 
    A panaszos az 1990. és 1991. években járulékfizetési kötelezettségének kisebb eltérésekkel eleget tett, illetve az 1990. évi adóköteles jövedelmét - az 1991. évi járulék előíráshoz - határidőben bevallotta, vagyis bevallási és járulékfizetési kötelezettségéről tudomása volt.

4. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese megkeresésére a Pénztár belső ellenőrzése által végzett vizsgálat egyértelműen megállapította, hogy a panaszost, illetve édesapját (1968.09.05., anyja: Kovács Borbála, illetve 1944.03.23. anyja: Bíró Anna) nem egy és ugyanazon személyként kezelte. Az apa mint egyéni vállalkozó a Pénztár nyilvántartásában nem szerepelt, a Marcali Város Polgármesteri Hivatala által kiállított igazolás szerint vállalkozói igazolvánnyal nem rendelkezett.

    Az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal által 1996. augusztus 12-én érkezett tájékoztatás is a fenti állítást igazolja, ugyanis a panaszost személyi adatai feltüntetésével azonosították.

5. Az 1995. január 5-én kelt fizetési meghagyásban 6.000 Ft összegű rendbírság került kirovásra az 1991., 1992., 1993. évi adóköteles jövedelem bevallásának elmulasztása miatt. Jogszabályi hivatkozás a T. 103/D. § (8) bekezdése volt. A fizetési meghagyást 4149 ragszámon tértivevényes küldeményként adta fel a Pénztár és ennek átvételét panaszos is elismerte (a tértivevény szerint 1995. január 10-én felesége vette azt át). Kifogás tárgyát képezte az, hogy a fizetési meghagyás jogerőre emelkedését követően VH-562/1995. ügyszámon a Járulék és Folyószámla Osztály végrehajtási eljárást kezdeményezett a jogszabályi előírásoknak megfelelően. Adós az eljárás során bírságtartozását, valamint a 2.000 Ft eljárási költséget kiegyenlítette.

   A felülvizsgálat során megállapítást nyert, hogy a végrehajtási eljárás során felszámolt 2.000 Ft-os eljárási költségről készült határozat, mivel azt adós nem vette át, nem jogerős, folyószámlán történő előírása nem volt megalapozott. A határozat visszavonása, illetve a felszámított eljárási költség törlése az 1998. szeptember 07-ei határozat alapján megtörtént.

6. A Vt. 14. §-a alapján - mivel a panaszos adatszolgáltatási kötelezettségének nem tett eleget - a Pénztár vállalkozói igazolványa visszavonását kezdeményezte. A Polgármesteri Hivatal visszaigazolása szerint a vállalkozó tartozását rendezte, így vállalkozói igazolványát helytelenül nem vonták vissza, ugyanis a tartozás rendezése csak a 6.000 Ft-os rendbírság kifizetésére vonatkozott, nem pedig a fennálló járulék- és pótléktartozásra. A Pénztár egyébként nem a járuléktartozás miatt kezdeményezte a vállalkozói igazolvány visszavonását, hanem az adatszolgáltatási kötelezettség elmulasztása miatt. A vállalkozó Marcali Város Polgármesteri Hivatala által kiállított igazolás szerint 1996. június 27-én saját elhatározására adta vissza a vállalkozói igazolványát.

7. Az Egészségbiztosítási Pénztár - adóköteles jövedelem hiányában - a Panaszos folyószámláján 1992. január 01-től kezdődően járulék-előírást eszközölni nem tudott. Az adategyeztetésre és jövedelmek megállapítására tett lépéseik nem vezettek eredményre. Az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivataltól is csak részadatokra vonatkozóan kapott tájékoztatást.

  Az Országos Egészségbiztosítási Pénztár főigazgatójának 30-JF-537/4/1996. számú leiratában foglaltak szerint az adóköteles jövedelembevallás hiányában az egyéni vállalkozó folyószámláját, sajátjogú járulék címén terhelni nem lehet. A valós adatok megállapítása érdekében a hiányzó bevallás beszerzése csak helyszíni eljárás keretében történhet. A Pénztár Kifizetőhelyeket Ellenőrző Osztálya 1997. május 5-én beszerezte a hiányzó jövedelem bevallásokat, melyeket a panaszos írt alá. Ezt követően történt csak meg a járulékok előírása a vállalkozói folyószámlán.

  A panaszos kifogásolta a visszamenőleges járulék-előírást, miszerint az államigazgatási határozattal kellett volna a Pénztárnak megtenni. A visszamenőleges járulék-előírásra nem az államigazgatási eljárás általános szabályait, hanem a társadalombiztosítási jogszabályok speciális rendelkezéseit kellett alkalmazni. Ezek szerint a járulék visszamenőleges folyószámlán történő előírását a T. 103/D. §-ában foglaltak alapozták meg. A terhelés menetére vonatkozóan pedig a 10/1990. (TbK) OTF számú utasítás szerint kellett eljárni. Az államigazgatási eljárásról szóló törvényt abban az esetben kell alkalmazni, ha nincs vonatkozó társadalombiztosítási jogszabály.

  A visszamenőleges járulék-előírásra az elévülési időre való tekintettel a T. 113. § (1) bekezdése értelmében 5 év állt rendelkezésre. Az 1997. június 27-én végzett terhelések jogszerűek voltak, ugyanis az 1992., 1993., 1994., 1995. és 1996. évi járulékok kerültek előírásra. Az előírásról a panaszost az 1997. június 27-én kelt felszólító levélben tájékoztatta a Pénztár. 
  A vizsgálat megállapította, hogy az előírások a Panaszos által tett adóköteles jövedelembevallások alapján a jogszabályi előírásoknak megfelelően helyes összegekben történtek.

    A panaszolt 1997. június 27-ei felszólítás és az 1997. július 09-ei egyenlegközlő valóban eltérő összegeket tartalmaz. Ennek oka az, hogy az 1997. június 27-én közölt 425.079 Ft az 1992. január 01 - 1996. június 27-ig előírt járulék, késedelmi pótlék és végrehajtási eljárási költséget tartalmazta.

    Az 1997. július 09-ei folyószámla kivonat a panaszos kérelmére került kiállításra, mely a vállalkozás kezdetétől 1990. január 02, annak megszűnéséig - 1996. június 27-ig -tartalmazta az előírásokat, illetve a befizetéseket. Így fordulhatott elő, hogy a panaszos azt a következtetést vonta le, hogy két különböző összegről van szó. A fentiekből egyértelműen következik, hogy különböző időszakokra vonatkoztak a közölt adatok.

8. A panaszos folyószámlája tételes felülvizsgálata eredményeként megállapítható, hogy az 1997. június 27-én történt előírás jogszabályilag megalapozott, a megállapított összegek -202.541 Ft járulék és 220.538 Ft késedelmi pótlék - számszakilag helyesek. Az 1995. április 25-ei 2.000 Ft végrehajtási eljárási költség a korábban említett okok miatt az 1998. szeptember 7-ei határozat alapján törlésre került.

    A visszamenőleges előírás (1997.06.27.) és a jelenlegi felülvizsgálat között eltelt idő alatt      - jogszabályváltozásból eredően - az 1997. évben jogosan előírt járulékok és késedelmi pótlékok összegei közül az 1992. január 01-től - 1992. november 30-ig a Pénztár által előírt összegek iránti követelés jogossága elévült. Elévülés címén 32.160 Ft járulék és 85.325 Ft késedelmi pótlék törléséről intézkedett a Pénztár. Ennek megfelelően a panaszos folyószámlájának egyenlege 1998. június 30-án a következőt mutatta:

                          170.381 Ft    járulék
                          204.281 Ft    késedelmi pótlék
                              2.000 Ft    végrehajtási költség, mely az 1997. október 16-ai eljárás során 
                                               felmerült jogos költség

     Összesen:        376.662 Ft.

    Az 1998. január 06-án kezdeményezett letiltásból eddig - vagyis 1998. február 11-től 1998. július 14-ig - összesen 34.170 Ft térült meg. A letiltásból a térülés folyamatos, mivel a panaszosnak jelenleg is fennáll a munkaviszonya a Csősz-Tóth Kft (Keszthely, Tapolcai u. 44/b) munkáltatónál. A törlésekből adódóan a letiltás összegének módosítása érdekében a szükséges intézkedések megtételét a Pénztár igazgatója elrendelte.

    A panaszosnak a 204.281 Ft késedelmi pótlékra vonatkozóan lehetősége van méltányossági kérelem benyújtására a megyei Egészségbiztosítási Pénztár igazgatójának. Az igazgató a T. által biztosított jogkörében a járulék megfizetése esetén (melyre részletfizetést engedélyezhet: 170.381 Ft járulék, 2.000 Ft eljárási költség, összesen: 172.381 Ft, a már megtérült 34.170 Ft-ot is figyelembe véve) a késedelmi pótlékot részben vagy egészben elengedheti.

A kényszerűen elhúzódó eljárás és az együttműködés hiánya miatt keletkezett hibákat a Pénztár a vizsgálat folyamán korrigálta.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese alkotmányos visszásságot nem állapított meg, a vizsgálatot lezártnak tekinti.

Budapest, 1998. szeptember 30.

Dr. Polt Péter