OBH 7929/1997., 8400/1997., 10103/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

Panaszosok beadvánnyal fordultak az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben két közigazgatási hivatal eljárását sérelmezték. Kifogásolták, hogy a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közigazgatási Hivatal és Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala nem határozattal értesíti a jogosultakat arról, hogy súlyos mozgáskorlátozottak részére adható személygépkocsi szerzési támogatást az adott évben a keret szűkössége miatt nem kaphatják meg.

Megállapított tényállás

Panaszosok súlyos mozgáskorlátozottak és évek óta rendelkeznek a személygépkocsi szerzési támogatásra való jogosultságot megállapító jegyzői határozattal. A jogosultak magas száma miatt azonban a támogatás kielégítésére több évig kell várniuk. A kielégítésről a közigazgatási hivatal - az általa felállított bizottság véleményének és a jogszabályban meghatározott előnyben részesítési szempontok figyelembevételével - mérlegelési jogkörében dönt. Azok a jogosultak, akik az előbb említettek alapján az adott évben hozzájuthatnak a támogatáshoz a kielégítésről határozatot, majd ennek jogerőre emelkedését követő 15 napon belül névre szóló utalványt kapnak. A súlyos mozgáskorlátozott, illetve a szállítást végző személy ezt követően vásárolhatja meg azt a személygépkocsit, melyhez az utalványt fel kívánja használni.

Azok a jogosultak, akik az adott évben - a rendelkezésre álló keret szűkössége miatt - nem juthatnak hozzá a támogatáshoz a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közigazgatási Hivataltól tájékoztató levelet kapnak, mely az elosztás megtörténtéről szóló értesítés mellet a határozat meghosszabbításának szükségességére való figyelmeztetést tartalmazza. Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala kérésre minden szükséges tájékoztatást megad a jogosultaknak, de tájékoztató levelet nem küldenek.

Alkalmazott jogszabályok

164/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről

"11. § (1) A jegyző a kérelemről határozattal dönt. A határozat rendelkező részében megállapítja a súlyos mozgáskorlátozottság tényét vagy annak hiányát. A szerzési és az átalakítási támogatásra való jogosultságot megállapító határozat indokolásában a 15. § (2) bekezdésében foglaltakra, valamint hadirokkant kérelmező esetében a hadirokkantság tényére külön ki kell térni.
(2) A szerzési támogatásra való jogosultságot megállapító határozat érvényességi ideje egy év. A jegyző kérelemre – a jogosultsági feltételek igazolása mellett – a határozat érvényességi idejét évenként meghosszabbítja."

"15. § (1) A hivatal az általa létrehozott bizottság véleményének figyelembevételével a 11. § (1) bekezdése szerinti határozat alapján
a) a szerzési támogatás tárgyévi kielégítéséről július 31-ig,
b) az átalakítási támogatás kielégítéséről a tárgyévben folyamatosan
dönt.
A bizottság tagjai a MEOSZ elnöke által meghatalmazott képviselő, az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat megyei (fővárosi) tisztifőorvosa által megbízott szakorvos, valamint a hivatal által felkért személy.
(2) A kielégítésnél előnyben részesíthető az a súlyos mozgáskorlátozott személy, aki
a) saját jogán jogosult a szerzési és/vagy átalakítási támogatásra,
b) a személygépkocsit rehabilitáció céljából használná (munkaviszony, tanulói jogviszony folytatása),
c) egyedülálló,
d) a szerzési támogatás összegét a 3. § (1) bekezdése szerinti segédmotoros rokkantkocsi vagy kerekesszék vásárlására használja fel,
e) a honvédelmi kötelezettség teljesítése során, azzal összefüggésben vált súlyos mozgáskorlátozottá.
(3) A hivatal (1) bekezdés szerinti határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs.
16. § A hivatal a 15. § (1) bekezdése szerinti döntéséről értesíti a Minisztériumot, illetve a döntése alapján a tárgyévben szerzési, valamint átalakítási támogatásban részesülő személyekről tájékoztatja a jogosultságot megállapító jegyzőt."

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

"2. § (6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja."

Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 2. § (1) 

"A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

A vizsgálat megállapításai

A súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló 164/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet szerint a közigazgatási hivatal az általa létrehozott bizottság véleményének figyelembevételével a jogosultságot megállapító jegyzői határozat alapján a szerzési támogatás tárgyévi kielégítéséről július 31-ig határozattal dönt. Abban az esetben tehát, amikor a kielégítés az adott évben nem történhet meg, a jogszabály szerint nem szükséges határozat meghozatala. Ezt az értelmezést támasztja alá az is, hogy amennyiben a közigazgatási hivatal minden szerzési támogatás kielégítésével kapcsolatos ügyben határozatot hozna, akkor a kielégítésről rendelkező határozatok sem lennének végrehajthatóak addig, amíg az összes ügyfél tekintetében nem járt le a jogorvoslati határidő, illetve a bírósági eljárások nem fejeződtek be. 

Az Alkotmánybíróság 9/1992. (I. 30.) AB határozata szerint: "Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése kimondja, hogy "a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam”. Az Alkotmánynak ez az általános rendelkezése a köztársaság alapértékeit nyilvánítja ki: a függetlenséget, a demokráciát és a jogállamiságot... A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. Csak formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan a jogintézmények."

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény alapelvei szerint az ügyfél az államigazgatási eljárásban köteles legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében azonban az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja. A Fővárosi Közigazgatási Hivatal eljárása ennek az előírásnak nem tesz eleget akkor, amikor az adott évben utalványban nem részesített jogosultakat az elosztás megtörténtéről nem értesíti és nem hívja fel figyelmüket arra, hogy a szerzési támogatásra való jogosultságot megállapító határozat érvényességi ideje egy év, annak meghosszabbítását a jegyzőtől – a jogosultsági feltételek igazolása mellett – újra kérni kell. A Fővárosi Közigazgatási Hivatal gyakorlata tehát alkotmányos visszássághoz vezet a jogállamiság követelményével összefüggésben, hiszen az államigazgatási szervek kötelessége, hogy biztosítsák a jogintézmények rendeltetésszerű, a jogalkotói célnak megfelelő működését.

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:

A Fővárosi Közigazgatási Hivatal - az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezéseinek megfelelően - a jövőben szerzési támogatásban az adott évben nem részesített jogosultakat értesítse tájékoztató levéllel az elosztás megtörténtéről és arról, hogy a határozat érvényességi ideje egy év, annak meghosszabbítása szükséges. 

Kérem a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdése értelmében az ajánlással kapcsolatos érdemi állásfoglalásáról 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjék.

Budapest, 1998. március 25.

Dr. Polt Péter