OBH 7891/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindítása:

Ny. P. budapesti lakos panasszal fordult hozzám amiatt, hogy a Dunakeszi Földhivatal (továbbiakban: Földhivatal) téves intézkedései folytán T. M. (aki panaszos gyermekeinek édesanyja) ausztriai lakos sérelmet szenvedett. Mivel ellenfele ügyvédjének kézbesítették az őt megillető földhivatali határozatot, majdnem megfosztották fellebbezési jogától. Az ügyvéd a neki tévesen kézbesített határozatot elmulasztotta továbbítani, és panaszos szerint emiatt a folyamatban lévő örökösödési perben jogtalan előnyhöz jutott.T. M. emiatt panaszt tett Budapesti Ügyvédi Kamaránál, de ott az előzetes eljárást megszüntetésére került sor, mert fegyelmi vétség alapos gyanúja nem volt megállapítható. A határozat a jogorvoslat lehetőségét kizárta. Panaszos kéri, hogy vizsgáljam meg a Földhivatal és a Budapesti Ügyvédi Kamara eljárásának jogszerűségét.

Az érintett alkotmányos jogok:

1. A  Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam, melyből következik a jogbiztonsághoz való jog. Ennek alapján mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ingatlanát érintő változások bejegyzéséről értesítést kapjon. [Alkotmány 2. §(2) bekezdés]

2. A Magyar Köztársaságban a törvényekben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói államigazgatási, vagy más hatósági döntés ellen amely jogát, vagy jogos érdekét sérti. [(Alkotmány 57.§ (5) bekezdés]

Alkalmazott jogszabályok:

1. Az  ingatlannyilvántartásról szóló 1972. évi 31. számú tvr.( továbbiakban Tvr.) 23.§ (1) bekezdése mely szerint a földhivatal határozata ellen a kézbesítéstől számított harminc napon belül a megyei, illetőleg a fővárosi földhivatalhoz lehet fellebbezni. A  fellebbezést a földhivatalnál kell benyújtani. 

2. A Tvr. 24. § (1) bekezdése alapján a földhivatal a megtámadott határozatot a fellebbezés érkezésétől számított nyolc nap alatt a 21. § keretei között kijavíthatja, vagy kiegészítheti, a jogszabálysértő határozatot pedig saját hatáskörében módosíthatja vagy kijavíthatja.

3. Az ingatlannyilvántartás végrehajtásáról  szóló 27/1972. (XII. 31.) MÉM. rendelet 104. § (1) bekezdés d.) pontja alapján a jogok és tények bejegyzéséről szóló határozatot a tulajdoni lapon történt bejegyzés után kézbesíteni kell annak akinek bejegyzett joga módosult vagy megszünt, illetőleg akinek érdekében a bejegyzett jog vagy tény módosult, vagy megszünt.

A megállapított tényállás:

T. M. édesapja T. Gy. J. 1993-ban hunyt el. A közjegyző az 1995. október 2-án kelt részhagyatékátadó végzés alapján  a dunakeszi 459 számú tulajdoni lapon nyilvántartott 382 hrsz.-ú lakóházas ingatlan 1/2-d részét törvényes lemenőági öröklés jogcímén átadta T. M. részére édesanyja J. G. özvegyi  haszonélvezeti jogával terhelten.
Az ingatlan további 1/2-d részét a részhagyatékból kihagyta, mivel ezen illetőség tekintetében per van folyamatban a túlélő házastárs által érvényesített közszerzeményi igény megállapítása iránt. A közjegyző a részhagyatékátadó végzést illetékkiszabás és bejegyzés végett megküldte a Váci Földhivatalnak (a továbbiakban: Földhivatal). A Földhivatal 1996. január 7-én hozott határozatot a bejegyzésről, melyben tévesen az egész ingatlant átírta az örökös nevére, és ennek haszonélvezetét az özvegy javára bejegyezte. A bejegyzési határozatot a Földhivatal T. Gy. J.-né által rendelte el kézbesíteni, holott a hagyatékátadó végzésből kiderült, hogy az örökös és édesanyja között peres eljárás van folyamatban. T. Gy. J.-né képviseletében eljáró ügyvéd fellebbezést nyújtott be, és kérte hogy a Földhivatal igazítsa ki a határozatot, mert nyilvánvalóan leírási hibáról van szó. T. M. ugyanis nem ismerte el édesanyja házastársi vagyonközösségi igényét, és ezért az ügyben per indult. Jelezte, hogy a határozatot ügyfele számára sem kézbesítették. A Földhivatal a fellebbezést elfogadta és határozatát saját hatáskörben kijavította. Az ingatlan 1/2-d részét T. Gy. J. javára visszaállította, és az özvegyi jogot is az ingatlan 1/2-d részére jegyezte be. A határozatot az eljáró ügyvéd által rendelte kézbesítni T. M. és T. Gy. J.-né részére is. A fellebbezésből pedig egyértelműen kítűnik, hogy az örökös és az özvegyi jog jogosultja ellenérdekű felek. T. M. az 1996. június 27-én kelt határozatot személyes érdeklődésekor csak 1997. február 20-án vette kézhez. Ez ellen fellebbezést nyújtott be a Pest-megyei Földhivatalhoz és T. Gy. J.-né özvegyi jogának a törlését kérte azzal az indokkal, hogy a perben viszontkereset alapján az is vitás, hogy az özvegy és az elhunyt között a halál időpontjában fennállott-e az életközösség. Kérte, hogy a földhivatal az özvegyi jog bejegyzését a per jogerős befejezéséig függessze fel. A Pest-megyei Földhivatal a fellebbezést érdemben elbírálta és  1997. április 10-én kelt határozatával azt elutasította. Ezt követően T. M. a Budapesti Ügyvédi Kamara Elnökéhez fordult és kérte ügyének kivizsgálását. Véleménye szerint édesanyja ügyvédje azzal. hogy a neki szóló kiadmányt nem továbbította, illetve nem küldte vissza a hatóságnak, inkorrekt és tisztességtelen magatartást valósított meg. A Budapesti Ügyvédi Kamara 1997. június 17-én hozott határozatot arról, hogy az előzetes vizsgálati eljárást megszünteti. Döntését azzal indokolta, hogy a Földhivatal a kijavító határozat értesítő részén tévesen jelölte meg a panaszlott ügyvédet T. M. képviselőjeként. Panaszlott ügyvéd a Földhivatal ezen tévedését nem észlelte, mivel joggal számíthatott a Földhivataltól okirat érkezésére, hiszen a határozat kijavítása érdekében az eljárást ő kezdeményezte. A későbbiekben észlelte a Földhivatal tévedését, de ekkor már értelmetlen volt az irat  visszaküldése a hivatalnak, mert a határozat ellen T. M. jogi képviselője útján fellebbezéssel élt. A mulasztást az eljáró Földhivatal nem pedig a panaszlott ügyvéd követte el. Az 1957. évi IV. tv. 18.§ (5) bekezdése szerint, ha az ügyfélnek meghatalmazott képviselője van, az iratokat a meghatalmazottaknak kell kézbesíteni. A panaszolt ügyvéd  a  panaszos képviselője soha nem volt. Mindezek alapján megállapította a határozat, hogy az ügyvéd fegyelmi vétséget nem követett el.

A vizsgálat megállapításai:

A Váci Földhivatal mulasztott amikor a határozatok kézbesítéséről nem a jogszabály rendelkezésének megfelelően intézkedett. Az, hogy T. M. Ausztriában lakik, még nem akadálya annak, hogy a határozatot az ő címére kézbesítsék. Címe az ingatlannyilvántartásban is, és a részhagyatékátadó végzésben is pontosan szerepel. A Földhivatal ezt a mulasztását pótolta, amikor a kijavító határozat egy példányát T. M.-nak személyes érdeklődésekor átadta. A mulasztással előidézett alkotmányos visszásságot tehát a Földhivatal saját hatáskörében orvosolta.
A Pest-megyei Földhivatal a kézbesítési tévedésre tekintettel a fellebbezést érdemben elbírálta, tehát T. M. jogorvoslathoz való joga az eljárás során nem sérült. Itt meg kell jegyezni, hogy a fellebbezés nyilvánvalóan alaptalan volt, mert olyan jog törlésére irányult amit  a Földhivatal a jogerős részhagyatékátadó végzés alapján jegyzett be a nyilvántartásba. A Pest-megyei Földhivatal helyesen járt el, amikor a fellebbezést elutasította. Az özvegyi haszonélvezeti jog terjedelmét illetően a folyamatban lévő perben kell határozni. A bíróság jogerős határozata köti majd a földhivatalt. Ennek kiadása előtt azonban a bejegyzésen nem módosíthat. T. M. képviseletében a panaszt tévő Ny. P. nem is kifogásolta a Pest-megyei Földhivatal döntését. Nem érti azonban, hogy a Budapesti Ügyvédi Kamara miért nem állapította meg T. Gy. J.-né ügyvédjének felelősségét, és azt sem, hogy miért nem fellebbezhetett az Országos Ügyvédi Kamarához. Az ügyvédek fegyelmi felelősségét az 1983. évi 4. törvényerejű rendelet (a továbbiakban Tvr.) 14-17. §-a szabályozza. A 16. § (1) bekezdése szerint fegyelmi eljárást sz ügyvédi kamara elnöke indíthat. A 17. § (3) bekezdése szerint a fegyelmi eljárás részletes szabályait a fegyelmi szabályzat állapítja meg. A Tvr. felhatalmazása alapján a Fegyelmi Eljárási Szabályzatot az Országos Ügyvédi Kamara 1992. december 14-én tartott ülésén fogadta el. A 16. § (1) bekezdése szerint a kamara elnöke -ha a panasz nyilvánvalóan megalapozatlan, vagy a bejelentett tények alapján fegyelmi vétség elkövetésének alapos gyanúja nem állapítható meg [2.§.(3) a. pont)] - az előzetes eljárást megszünteti. Ez ellen az intézkedés ellen jogorvoslatnak helye nincs. Nem arról van tehát szó, hogy a Budapesti Ügyvédi Kamara Elnöke megtiltotta a fellebbezést, hanem arról, hogy azt a Fegyelmi Eljárási Szabályzat kizárja. A fegyelmi eljárás megindítására a Tvr.  a Kamara Elnökét jogosítja fel. Annak megítélésére, hogy a bejelentett tények alapján fegyelmi eljárást indít-e, vagy sem szintén őt jogosítja fel, ezért döntését felülvizsgálni nincs hatásköröm. Az előzetes vizsgálat lefolytatása és  panaszos értesítése a jogszabályoknak megfelelően történt. A Parlament által azóta elfogadott, az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény VI. fejezete részletesen szabályozza a fegyelmi felelősséget, illetve az előzetes vizsgálat menetét. A 47. § rendelkezése szerint, ha a kamara elnöke megszünteti az előzetes vizsgálatot, akkor ez ellen a panasz előterjesztője a Magyar Ügyvédi Kamara Elnökségéhez fellebbezhet. Az új törvény 1998. július 1-én lép majd hatályba.

Összegezve az eddigieket:  A Budapesti Ügyvédi Kamara mulasztása az eljárás során nem állapítható meg. A Váci Földhivatal a téves kézbesítéssel előidézett alkotmányos visszásságot saját hatáskörében orvosolta. Ezért az ügyben ajánlást nem teszek. Felhívom azonban a Váci Földhivatal vezetőjének figyelmét, hogy a további jogsértések elkerülése érdekében gondosabban ügyeljen a határozatok kézbesítési szabályainak pontos betartására. A vizsgálat befejezéséről panaszost, és a Földhivatal Vezetőjét e jelentés egy példányával értesítem.

Budapest, 1998. április 23.

Gönczöl Katalin