OBH 7786/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása
	Miskolci panaszos beadványában sérelmezte, hogy a MIVÍZ Rt.  a mérőórája hitelesítése helyett új mérőeszközt szerelt fel lakásában. Ily módon véleménye szerint hat évenként újra megvásároltatják a mellékvízmérő órát a fogyasztókkal. A beadvány írója kifogásolta a hitelesítés díj összegét.
	A vizsgálat a jogbiztonság és a tulajdonhoz való jogokkal összefüggésben rendeltem el.

Az eljárás megállapításai
	Megkeresésemre a MIVÍZ Rt. tájékoztatott, hogy a mérésügyi jogszabály szerint az elosztást elősegítő mérőórákat 6 évenként köteles a tulajdonos (fogyasztó hitelesíttetni). Jelen esetben a hitelesítést a Vízmű szakemberei végezték el. Az cseréjével a hitelesetést egyszerűbb elvégezni. A végrehajtással kapcsolatos eljárási rendről a fogyasztókat is tájékoztatták.

Az ügy jogszabályi háttere
1959. évi IV. törvény
a Polgári Törvénykönyvről
2. A közüzemi szerződés
387. § Közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást – így különösen gázt, villamos energiát és vizet – nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.
1991. évi XLV. törvény
a mérésügyről, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 127/1991. (X. 9.) Korm. rendelettel
Joghatással járó mérés és eszközei
Tv. 6. § (1) Joghatással jár a mérés, ha annak eredménye az állampolgárok és/vagy jogi személyek jogát vagy jogi érdekeit érinti, különösen, ha a mérési eredményt mennyiség és/vagy minőség tanúsítására – a szolgáltatás és ellenszolgáltatás mértékének megállapítására – vagy hatósági ellenőrzésre és bizonyításra használják fel; továbbá az élet- és egészségvédelem, a környezetvédelem és a vagyonvédelem területén.
(2) Joghatással járó mérést a mérési feladat elvégzésére alkalmas hiteles mérőeszközzel vagy használati etalonnal ellenőrzött mérőeszközzel kell végezni.
(3) Hiteles az a mérőeszköz
a) amelyet a mérésügyi szervek hitelesítettek,
b) amelynek külföldi hitelesítését az OMH első belföldi hitelesítésként elismerte.

Melléklet a 127/1991. (X. 9.) Korm. rendelethez

Térfogatáram- és tömegárammérő eszközök
	 21.	 Vízmérők (hideg és meleg vízre):	 
	 	 	 bekötési és törzshálózati vízmérők	  	            4
	 	 	 mellékvízmérők elszámolásra	 		 6
	 	 	 mellékvízmérők költségmegosztásra 	     korlátlan

38/1995/IV.5./Korm.rendelet a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről
A beadvány idején hatályos jogszabály
19. § (1) A szolgáltató a tulajdonában levő vízmérőknek a mérésügyi jogszabályokban előírt időszakos hitelesítéséről saját költségén köteles gondoskodni.
(2) A fogyasztó saját költségén köteles gondoskodni a tulajdonában lévő mellékvízmérő hitelesíttetéséről. A hitelesíttetés elmulasztása esetén a szolgáltató az elkülönített mérőeszközzel mért fogyasztás elszámolására vonatkozó szolgáltatási szerződést 15 napos határidővel jogosult felmondani.

A jelenleg hatályos jogszabály:
19. § (1) A szolgáltató a tulajdonában levő vízmérőknek a mérésügyi jogszabályokban előírt időszakos hitelesítéséről saját költségén köteles gondoskodni.
(2) Elkülönített vízhasználó a saját tulajdonában lévő és mellékszolgáltatási szerződés alapjául szolgáló mellékvízmérő hitelesítéséről, rendkívüli vizsgálatáról saját költségére köteles gondoskodni. Amennyiben ezzel a költségek megelőlegezése mellett a szolgáltatót bízza meg, úgy a szolgáltató a megbízás teljesítését nem tagadhatja meg. Ha hitelesítést - az arról való gondoskodást - az elkülönített vízhasználó elmulasztja, a szolgáltató a mellékszolgáltatási szerződést 15 napos határidővel felmondhatja.
9/1992. (I. 30.) AB határozat
3. A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is.
17/1992. (III. 30.) AB határozat
Az Alkotmány és az alkotmányos jogrendszer megfelelő védelemben részesíti az Alkotmányban meg nem jelenő, egyéb nevesített jogokat is. A vagyoni jogok alkotmányos védelme az Alkotmánynak a tulajdonjogot oltalmazó rendelkezéseiből [Alkotmány 9. § (1) bekezdés, 13. § (1) bekezdés] következik.

Érintett Alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A vizsgálat megállapításai

	A hitelesítéssel kapcsolatos előírásokat a mérésügyről szóló 1991. évi XLV. törvény végrehajtására kiadott 127/1991.(X.9.) Kormányrendelet szabályozza. A Kormányrendelet mellékletének 21. pontja szerint a mellékvízmérők hitelesítési ideje 6 év, bekötési vízmérőké 4 év és a költségmegosztásra  használt vízmérők hitelesítési ideje korlátlan.
	Az ingatlanok vízfogyasztásának együttes mérésére szolgálnak  a bekötési vízmérők, melyek a szolgáltató tulajdonában állnak, így minden jogszabályi kötelezettség (pl. a mérő hitelesíttetése) rájuk hárul. A vízfogyasztás utáni elszámolás elsődlegesen ezeken a bekötési mérőkön történik. A szolgáltatott ivóvíz drágulása, az átalánydíj pontatlansága, sokszor irreálisan magas fogyasztás megállapításának kizárása érdekében nyílott lehetőség arra, hogy a fogyasztók vízfelhasználásuk mérésére mellékmérőt használhassanak. Ezek a mérőórák a fogyasztók tulajdonába kerültek. A fogyasztók terheinek csökkentése érdekében módosult a vízmérők hitelesítésének időköze 6 évre. A szolgáltatókat terhelő bekötési mérők hitelesítésének ideje továbbra is 4 év maradt. A mérők meghibásodását, pontatlan méréseit nem elsősorban az intenzív használat következtében előálló kopási jelenségek, hanem az átfolyt, illetve a mérőben maradó ivóvíz rossz minősége okozza, mely olyan ásványi anyagokkal terhelt, amelyből nem kívánatos lerakodások, vízkövesedések keletkeznek. A pontos mérés biztosítása érdekében szükséges a mérőeszközök időszakonkénti hitelesítése.
	A panaszos beadványában kifogásolta, hogy a szolgáltató nem kitisztítja a mérőórákat, hanem leszereli és újat helyez el lakásában. Ezzel szerinte 6 évenként új órát vásároltatnak a fogyasztókkal. Az ivóvíz tisztátalansága következtében szennyeződik a vízóra. A szennyeződés vízkövesedét okoz, melyet a helyszínen nem lehet megtisztítani. Ha a szolgáltató szakemberei leszerelnék az órákat, ideiglenes mérőeszközöket kellene felszerelni, hogy vízfogyasztás mérhető legyen. A tisztítás elvégzése után a korábbi mérőeszköz visszahelyezését, az ideiglenes órák eltávolításával egy másik időpontban végeznék el. Ennek  költsége jóval magasabb lenne, mint az új órák felszerelése. Ezzel egyidejűleg az állampolgároknak két ízben otthon kellene tartózkodni, hogy a szerelési munkálatokat a szolgáltató szakemberei elvégezzék. A MIVÍZ Rt. nem járt el szabálytalanul, amikor új órák felszerelésével tett eleget a hitelesítésre vonatkozó kötelezettségének. 
	Kifogásolható azonban, hogy a két féle hitelesítési eljárás módjáról és költség kihatásáról nem tájékoztatta pontosan az állampolgárokat. 
	Vizsgálatom során megállapítom, hogy az Alkotmány 13.§ (1) bekezdésében biztosított tulajdonhoz való jogból fakadó jóhiszeműséggel és együttműködési kötelezettséggel kapcsolatosan  visszásság keletkezhet, ha a szolgáltató a fogyasztók pontos tájékoztatását elmulasztja. Figyelemmel arra, hogy jelen esetben az alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság csekély jelentőségű és az állampolgároknak a  Vízmű eljárásával kárt nem okozott, ajánlással nem élek.

Budapest, 1999. szeptember 20.

Dr. Polt Péter