OBH 7754/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése

Üi: Dr. Kiss Anikó
Az eljárás megindulása:

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyetteséhez intézett beadványában sérelmezte, hogy a feljelentése alapján indult nyomozás során a keletkezett iratokba, jegyzőkönyvekbe nem tekinthetett be, azokról másolatot kérése ellenére nem kapott.

A panasz alapján alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás:

Panaszos tulajdonostársa ellen magánokirat-hamisítás miatt feljelentést tett a XI. kerületi Rendőrkapitányságon. A magánokirat-hamisítás a Fővárosi Vízművek Rt-nél történt ügyintézéssel volt kapcsolatos, ezért panaszos a feljelentését megküldte a Fővárosi Vízművek Rt. székhelye szerint illetékes, XIII. kerületi Rendőrkapitányságnak is. Az ügyeket egyesítették, a nyomozást a továbbiakban a XI. kerületi Rendőrkapitányság folytatta. Panaszos  utóbbi feljelentésében a Vízművek Rt. ügyintézőjének szakszerűtlen eljárását is sérelmezte. A feljelentés erre vonatkozó részét azonban nem tették át kivizsgálás céljából a Vízművek Rt. Fogyasztói Irodájához. A nyomozást a rendőrség vádemelési javaslattal fejezte be, és az iratokat felküldte az illetékes ügyészségnek. Panaszost az eljárás vádemelési javaslattal történő befejezéséről értesítették ugyan, de az iratbetekintési és iratkiadáshoz fűződő jogáról nem tájékoztatták. Panaszos a belügyminiszterhez címzett, kivizsgálás céljából a BRFK-ra áttett levelében sérelmezte, hogy a nyomozati szakban iratbetekintési jogát nem gyakorolhatta, továbbá a Vízművek Rt. ügyintézőjének szakszerűtlen eljárását a rendőrkapitányság nem vizsgálta ki. A BRFK az általa lefolytatott vizsgálat során megállapította, hogy az eljárásban mulasztás történt, illetve a XI. kerületi Rendőrkapitányság  akadályozta panaszost az iratbetekintési és iratkiadáshoz fűződő jogának gyakorlásában. 

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

2. A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I .tv.:

53. § (1) Sértett az, akinek jogát vagy jogos érdekét a bűncselekmény sértette vagy veszélyeztette.

(2) A sértett
a) a nyomozás során e törvényben meghatározott esetekben, a bírósági eljárásban - ha e törvény másként nem rendelkezik - bármely eljárási cselekménynél jelen lehet,
b) az őt érintő iratokat a nyomozás befejezését követően megtekintheti,
c) az eljárás minden szakaszában indítványokat és észrevételeket tehet, a hatóságtól büntetőeljárási jogairól és kötelezettségeiről felvilágosítást kérhet,
d) a tárgyaláson a kihallgatottakhoz kérdés feltételét indítványozhatja és felszólalhat.

119/B. § (1) A büntetőeljárás során keletkezett iratokról - ideértve az eljáró hatóság által beszerzett, illetőleg a büntetőeljárásban részt vevő személyek által becsatolt iratokat is - az a hatóság, amely előtt a büntetőeljárás folyamatban van, a terhelt, a védő, a törvényes képviselő, a sértett, a magánvádló, a magánfél, az egyéb érdekelt, valamint a sértett, a magánfél és az egyéb érdekelt képviselője kérelmére - az őket érintő körben - tizenöt napon belül másolatot ad ki.
(2) A feljelentő részére csak a feljelentésről adható másolat.
(3) A nyomozás befejezéséig az (1) bekezdésben felsoroltak csak olyan nyomozási cselekményről készült iratról kaphatnak másolatot, amelyeknél jelenlétüket e törvény lehetővé teszi. A terhelt és a védő a nyomozás során is másolatot kaphat a szakvéleményről, az egyéb iratokról pedig akkor, ha ez a nyomozás érdekeit nem sérti.
(4) A (3) bekezdés szerinti iratokról a terhelt és a védő akkor is másolatot kaphat, ha az eljárásba a terheltet később vonták be, illetőleg az eljárásba a védő később kapcsolódott be.
(5) A terheltre vonatkozó erkölcsi bizonyítványról, adózására, jövedelmi és szociális helyzetére vonatkozó igazolásról, környezettanulmányról és orvosi iratról csak a terhelt, illetőleg a védő és a törvényes képviselő részére adható másolat.
(6) A sértett, illetőleg a tanú vallomását tartalmazó nyomozási iratról készült másolaton nem tüntethetők fel a sértett, illetőleg a tanú személyi adatai.
(7) Nem adható másolat
a) az eljáró hatóság határozatának tervezetéről,
b) a bíróság tanácsülési jegyzőkönyvéről,
c) a kisebbségi véleményen lévő bíró írásbeli véleményéről.

131. § (1) A nyomozás során a valóságnak megfelelő tényállás felderítése érdekében haladéktalanul meg kell tenni minden törvényes és célszerű intézkedést.
(2) A nyomozást a bűncselekménnyel összefüggő szabálysértésre is le lehet folytatni.
(3) A nyomozást az elrendelésétől számított két hónapon belül be kell fejezni. Ha az ügy bonyolultsága vagy elháríthatatlan akadály indokolja, a nyomozás határidejét a helyi ügyészség vezetője két hónappal, a megyei főügyész további két hónappal meghosszabbíthatja; hat hónapon túl a legfőbb ügyész jogosult a nyomozás határidejének meghosszabbítására. Ha az ügyész nyomoz, a nyomozás határidejét az ügyészség vezetője két hónappal, a felettes ügyész további két hónappal hosszabbíthatja meg.

148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.
(7) A panasz elbírálásáról a panasztevőt - határozat hatályon kívül helyezése, illetőleg megváltoztatása esetén pedig azokat is, akikkel a határozatot közölték - értesíteni kell.

3. A közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló 1977. évi I. tv.:

9. § (1) A közérdekű bejelentést, illetőleg javaslatot az elintézésre hivatott szerv köteles az ügy megvizsgálása és a tényállás megállapítása alapján elintézni.
(2) A korábbival azonos tartalmú ismételt, továbbá a névtelen bejelentés vizsgálata mellőzhető.

10. § (1) A közérdekű bejelentések és javaslatok vizsgálatában és elintézésében eljáró és közreműködő szervek kötelesek az ügy érdemi vizsgálása érdekében haladéktalanul megtenni a szükséges intézkedést.

11. § (1) Az elintézésre hivatott szerv a vizsgálat befejezésekor a tett intézkedésről vagy annak mellőzéséről köteles a bejelentőt (javaslattevőt) írásban haladéktalanul értesíteni. Az állásfoglalás indokait is közölni kell.

17. § (1) A panasz olyan kérelem, amely egyéni jogsérelem vagy érdeksérelem megszüntetésére irányul és elintézése nem tartozik más, jogilag szabályozott - így különösen bírósági, államigazgatási, munkaügyi (szövetkezeti) döntőbizottsági - eljárásra.

18. § (1) Ha a panasz valamely szerv tevékenysége (mulasztása) ellen irányul, a panaszt az érintett szerv vezetője vizsgálja meg és intézi el.
(2) A szerv vezetőjének vagy más eljáró dolgozójának magatartása ellen irányuló panaszt a közvetlen felettes intézi el.
(3) Ha a panasztevő az intézkedést nem tartja kielégítőnek, kérelmére a panaszt - felülvizsgálat keretében - a felettes szerv intézi el. A felettes szerv intézkedése ellen további panasznak nincs helye.

A vizsgálat megállapításai:

Az Alkotmány 2.§-ában deklarált jogállamiság nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság alkotmányos elve az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogállamiság követelménye a jogbiztonságot szolgáló intézményeken és garanciákon belül maradva valósulhat meg. Ez a követelmény érvényes a büntetőeljárásra is. A jogbiztonságot szolgáló eljárási garanciákat a büntető jogban a büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. tv. határozza meg. A fenti törvényben előírt garanciák biztosítják az állampolgárok "fair" eljáráshoz való jogát. Ilyen eljárási garancia többek között az iratbetekintéshez és iratkiadáshoz való jog, valamint az eljárás során biztosított panasztételi jog is. Amennyiben a hatóság valamely törvényben biztosított eljárási garancia gyakorlásában akadályozza az állampolgárt, nem beszélhetünk fair eljárásról. Jelen esetben panaszos rendőrhatóság intézkedését sérelmező panaszának kivizsgálása során a Budapesti Rendőrfőkapitányság megállapította, hogy a XI. kerületi Rendőrkapitányság akadályozta panaszost az iratbetekintési, indítványozási, valamint a büntetőeljárás iratainak kiadásához fűződő joga gyakorlásában. Miután panaszos fenti jogait nem gyakorolhatta, sérült a fair eljáráshoz való joga is Tekintettel azonban arra, hogy a BRFK vizsgálatának megállapításait követően átiratban kérte a XI. kerületi Rendőrkapitányságot, hogy panaszos tájékoztatását pótolja iratbetekintési joga gyakorlásának lehetőségéről és módjáról, valamint felszólította a helytelen gyakorlat megszüntetésére, és ez meg is történt, az ügyben ajánlást nem teszek. 
A BRFK vizsgálata során egy másik mulasztást is megállapítottak, nevezetesen a XIII. kerületi Rendőrkapitányság panaszos azon kérelmével, mely a Fővárosi Vízművek Rt. ügyintézője szakszerűtlen eljárásának kivizsgálására irányult, nem foglalkozott. Mivel a Vízműveknél foglalkoztatott ügyintézők eljárása szakszerűségének vizsgálata nem a rendőrség, hanem a munkáltató feladata, a panasz erre vonatkozó részét kivizsgálás céljából át kellett volna tenni a Vízművek Rt. Fogyasztói Irodájához. Az áttétel elmaradása az Alkotmány 64.§-ában biztosított, panasz előterjesztéséhez való joggal összefüggésben okozott sérelmet. Miután a mulasztást pótolták, és az ügyintéző eljárásának kivizsgálása megtörtént, erre vonatkozóan sem teszek ajánlást.

Budapest, 1999. október 30.

Dr. Polt Péter