OBH 7679/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Németh Andrea

Az eljárás megindítása

A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához benyújtott panaszában sérelmezte Tomajmonostora Község Önkormányzatának és a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közigazgatási Hivatalnak határozatait és eljárását.

A vizsgálat a tulajdonhoz, a jogorvoslathoz és a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz való jog sérelmének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás

A panaszos az önkormányzathoz benyújtott beadványában kifogásolta a szomszédos telken épített szennyvízakna állapotát, és kérte annak megszüntetését, mivel a derítőből - a terepviszonyok miatt - az ő telkére átszivárgó szennyvíz gyümölcsfái, növényei pusztulását okozta.

Az önkormányzat jegyzője az ügyben tárgyalást tartott. A tárgyaláson a felek egyezséget kötöttek, melyben a panaszos szomszédja vállalta, hogy 60 napos határidőn belül elvégzi a szennyvízakna szigetelését. Az egyezséget a jegyző jóváhagyta. 

A panaszos a határidő eredménytelen letelte után kérte a határozat végrehajtását. A jegyző határozatával elrendelte, hogy a kötelezett a határozat kézhezvételét követő 5 napon belül végezze el a szennyvízakna szigetelését.

Ezt követően a végrehajtási eljárást a jegyző határozatával felfüggesztette, arra hivatkozva, hogy a kötelezett végrehajtási kifogást terjesztett elő, melyben leírta, a szennyvízakna tisztításához a felhasznált vegyi anyagot két részben kell a derítőben elhelyezni, meghatározott időközökkel, így az 5 napos határidőt nem tudja betartani.

A jegyző végrehajtást felfüggesztő határozata ellen a panaszos a Megyei Közigazgatási Hivatalnál fellebbezést nyújtott be. A Hivatal a fellebbezést helybenhagyta - arra hivatkozva, hogy az elsőfokú határozat végrehajtását a határozatot hozó elsőfokú hatóság nem függesztheti fel -, a végrehajtást felfüggesztő határozatot megsemmisítette.

Ezt követően a panaszos kérte a jegyzőtől a jogerős határozat végrehajtását. Miután erre nem került sor, a Közigazgatási Hivatalhoz benyújtott panaszbeadványaira a következő tájékoztatást kapta: "A birtokháborítás nem csak egy minden műszaki követelményt kielégítő szigetelési munkálattal szüntethető meg, hanem olyan módon is, hogy megszüntették a szennyvíztároló használatát. Amennyiben ezt a tározót újból használják, egy nem kellően szigetelt állapotban és a szennyvíz átszivárogna, akkor újbóli bejelentés alapján az eljáró hatóság köteles lenne a birtokháborítás megszüntetése iránt intézkedni."

Alkalmazott jogszabályok
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
2. § (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust.
(2) A közigazgatási szervek előmozdítják a jogok érvényesülését és a kötelességek teljesítését, az állampolgári fegyelem megszilárdítását.

61. § (1) Ha a közigazgatási szerv megállapítja, hogy a felettes szerv vagy a bíróság által még el nem bírált határozata jogszabályt sért, a határozatot módosítja vagy visszavonja.
(2) A közigazgatási szerv az ügyfél jogorvoslati kérelme esetén a határozatot akkor is módosíthatja vagy visszavonhatja, ha a jogorvoslati kérelemben foglaltakkal egyetért, feltéve, hogy az ügyben nincs ellenérdekű fél.

71. § (1) Ha a közigazgatási szerv határozata jogszabályt sért, a felettes közigazgatási szerv a határozatot megváltoztathatja vagy megsemmisítheti, és az ügyben eljárt közigazgatási szervet új eljárásra utasíthatja. Ez a jogkör illeti meg a felettes közigazgatási szervet akkor is, ha a szakhatóság - a felettes szerve útján - a határozatnak részére történő megküldésétől [45. § (4) bek.] számított tizenöt napon belül hozzájárulásának figyelmen kívül hagyását sérelmezi.

81. § Ha a végrehajtás meghatározott cselekmény elvégzésére (ingatlan birtokba adására, lakás kiürítésére stb.) vagy meghatározott magatartásra (a továbbiakban: meghatározott cselekményre) irányul, a végrehajtást az a legalsóbb fokú közigazgatási szerv foganatosítja, amelynek illetékességi területén a kötelezett lakása vagy székhelye, illetőleg az ingatlan van. Ha nem a végrehajtást elrendelő közigazgatási szerv jogosult a foganatosításra, e célból az illetékes szervet kell megkeresni.

82. § (1) A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Így
a) a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégeztetheti, vagy feljogosíthatja a jogosultat, hogy a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégezze, illetőleg mással elvégeztesse; mindezekben az esetekben a kötelezettet az előreláthatólag felmerülő költség előlegezésére kötelezheti;
b) a jogosult kívánságára a kötelezettet a szolgáltatás pénzegyenértékének megfizetésére kötelezheti;
c) a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege tízezer forintig terjedhet;
d) a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt; a rendőrség a reá vonatkozó jogszabályokban megállapított kényszerítő intézkedéseket (eszközöket) alkalmazhatja.
(2) Ha a kötelezett jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet, az (1) bekezdés c) pontjában említett bírságot az intézkedésre kötelezett személlyel, ennek hiányában a szervezet vezetőjével szemben kell kiszabni.
(3) Ha a kötelezett a bírságot kiszabó határozatban közölt határidő alatt nem teljesítette kötelezettségét, a bírság ismételten kiszabható.

85. § (1) A végrehajtást elrendelő, illetőleg foganatosító szerv vagy felettes szerve - hivatalból vagy kérelemre - elrendelheti a végrehajtás felfüggesztését, ha a határozat megváltoztatása vagy megsemmisítése várható, vagy ha a felfüggesztést különös méltánylást érdemlő körülmény indokolja.
(2) A végrehajtást általában legfeljebb harminc napra lehet felfüggeszteni.

Érintett alkotmányos jogok

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. 

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot állapított meg a tulajdonhoz, a jogorvoslathoz és a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz való joggal összefüggésben.

A panaszos és a kötelezett a birtokháborítási ügyben egyezséget kötött. A jóváhagyott egyezségben meghatározott határidő eredménytelen letelte után a jegyző elrendelte, hogy a kötelezett a szennyvízakna szigetelését 5 napon belül végezze el.

A vizsgálat megállapította, hogy a felek az egyezségben a derítő szigeteléséről állapodtak meg, és a jegyző a végrehajtást elrendelő határozatban szintén a derítő szigeteléséről rendelkezett. A jegyző ennek ellenére elrendelte a végrehajtás felfüggesztését a szennyvízakna megfelelő rendbetételére, tisztítására hivatkozva. 

A vizsgálat megállapította, hogy a kötelezett nem azt teljesítette amire az egyezség illetve a jegyző határozata kötelezte, és ezt a teljesítést a jegyző elfogadta. 

Megállapítható, hogy a jegyző eljárása a panaszos tulajdonhoz, jogorvoslathoz való jogával valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz való joggal kapcsolatban alkotmányos visszásságot okozott, mivel az elsőfokú hatóság határozatában foglalt kötelezettség teljesítésének módját az 1957. évi IV. törvény rendelkezéseinek figyelmen kívül hagyásával megváltoztatta. (A törvény 61. § (1) bekezdése szerint: Ha a közigazgatási szerv megállapítja, hogy a felettes szerv vagy a bíróság által még el nem bírált határozata jogszabályt sért, a határozatot módosítja vagy visszavonja. Ezen kívül a határozatát a közigazgatási szerv az ügyfél jogorvoslati kérelme esetén is módosíthatja vagy visszavonhatja, ha a jogorvoslati kérelemben foglaltakkal egyetért, feltéve, hogy az ügyben nincs ellenérdekű fél. A panaszos esetében egyik feltétel sem állt fenn. Továbbá határozat módosítása, visszavonása szintén csak határozati formában lehetséges, ami szintén nem történt meg.)

A Közigazgatási Hivatal a a végrehajtást felfüggesztő határozatot megsemmisítette - ez az önkormányzat jegyzőjének tájékoztatásából nem derült ki, mely következtében megállapítható, hogy az országgyűlés biztos megkereséseinek nem megfelelő teljesítése jelentősen hátráltatja az országgyűlési biztost az Alkotmányban biztosított feladatainak végrehajtásában -, arra hivatkozva, hogy az elsőfokú hatóság a végrehajtást nem függesztheti fel. A határozat indoklása hibás. Az 1957. évi IV. törvény 85. § (1) bekezdése értelmében: A végrehajtást elrendelő, illetőleg foganatosító szerv vagy felettes szerve - hivatalból vagy kérelemre - elrendelheti a végrehajtás felfüggesztését, ha a határozat megváltoztatása vagy megsemmisítése várható, vagy ha a felfüggesztést különös méltánylást érdemlő körülmény indokolja. 

A fent említettektől függetlenül a végrehajtást felfüggesztő határozat megsemmisítésével a jegyző végrehajtást elrendelő határozatát - ami a szennyvízakna szigeteléséről rendelkezett - végre kellett volna hajtani, illetve intézkedni kellett volna ennek kikényszerítése iránt. A jegyző - a panaszos ismételt kérelme ellenére - az említettek iránt semmiféle intézkedést nem tett, mivel álláspontja szerint a derítő kitisztításával az megfelelő állapotban került. Megállapítható, hogy ez az eljárás a panaszos tulajdonhoz, jogorvoslathoz való jogával valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz való joggal kapcsolatban alkotmányos visszásságot okozott. 

A panaszos a Közigazgatási Hivatalhoz benyújtott több beadványában kifogásolta a jegyző eljárásának hiányát. A Hivatal tájékoztató levélben közölte a panaszossal, hogy a birtokháborítás nem csak az akna szigetelésével szüntethető meg, hanem azzal is, ha a derítő használatát megszüntetik. Amennyiben az aknát ismét használatba veszik egy nem kellően szigetelt állapotban, és a szennyvíz átszivárogna, akkor megismételt bejelentés alapján az eljáró hatóság köteles lenne a birtokháborítás megszüntetése iránt intézkedni. Ezzel a Hivatal ugyanazt a helyzetet írta le, melyet a panaszos sérelmezett, de ennek ellenére nem tettek az eljáró hatóságok semmiféle intézkedést a birtokháborítás megszüntetésére. Megállapítható, hogy a Hivatal eljárása a panaszos tulajdonhoz, jogorvoslathoz való jogával valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz való joggal kapcsolatban alkotmányos visszásságot okozott, mert egy tájékoztató levélben végezte el egy már jogerős határozat megváltoztatását azzal, hogy elfogadta a szennyvízakna tisztítását, az elsőfokú jogerős határozatban előírt szigetelés helyett.

Ajánlás, kezdeményezés

I. Az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében biztosított jogommal élve a következő kezdeményezést teszem:

1. Felkérem Tomajmonostora Község Önkormányzatának Jegyzőjét, hogy az államigazgatási eljárásban az 1957. évi IV. törvény rendelkezései szerint járjon el, gondoskodjon a jogerős határozatok - az abban foglaltak szerint - végrehajtásáról, illetve intézkedjen a határozatban foglalt kötelezettségek kikényszerítése iránt.

2. Felkérem a Jegyző Urat, ha az 1957. évi IV. törvényben biztosított határozat módosításának, visszavonásának lehetőségével élni kíván, akkor ezeket az eszközöket kizárólag akkor alkalmazza, ha ennek törvényi feltételei fennállnak.

II/1.  Az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében biztosított jogommal élve a következő kezdeményezést teszem:

Felkérem a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közigazgatási Hivatal Vezetőjét, ha az 1957. évi IV. törvényben biztosított határozat módosításának, visszavonásának lehetőségével élni kíván, akkor ezeket az eszközöket kizárólag akkor alkalmazza, ha ennek törvényi feltételei fennállnak

II/2. Az 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében biztosított jogommal élve a következő ajánlást teszem:

Felkérem a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közigazgatási Hivatal Vezetőjét, hogy a Tomajmonostora Község Önkormányzat Jegyzőjének eljárása során gondoskodjon az 1957. évi IV. törvény rendelkezéseinek betartásáról.

Kérem a Jegyző Urat, hogy a kezdeményezések tekintetében kialakított állásfoglalásáról, illetve intézkedéseiről 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Kérem a Hivatalvezető Asszonyt, hogy a kezdeményezés és az ajánlás tekintetésben kialakított állásfoglalásáról, illetve intézkedéseiről 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 1999. június 9.

Gönczöl Katalin