OBH 7648/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert 1997. április 18-án, nagykállói albérleti lakása udvarán egy fiatalember gázsprével lefújta. A cselekményt bejelentette a Nagykállói Rendőrörsön, ahonnan kijött három rendőr, személyi adatait felvették, de semmilyen intézkedés nem történt az ügyben. Az eset után néhány nappal a gázkonvektorának megbontásával gázszivárgást idéztek elő a lakásában. Erről ugyancsak feljelentést tett, minden eredmény nélkül.
	A panasz alapján  az 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
123. § (1) Magánindítványra büntethető bűncselekmény miatt csak a jogosult feljelentése alapján indítható büntető eljárás. A magánindítvány előterjesztésére jogosultnak minden olyan nyilatkozatát, amely szerint az elkövető büntetőjogi felelősségrevonását kívánja, magánindítványnak kell tekinteni.
(2) A magánindítvány előterjesztésére jogosult nyilatkozatát be kell szerezni, ha az eljárás megindulását követően derül ki, hogy a cselekmény csak magánindítványra büntethető.
(3) A magánindítványt attól a naptól számított 30 napon belül kell előterjeszteni, amelyen a magánindítványra jogosult a bűncselekmény elkövetőjének kilétéről tudomást szerzett. A (2) bekezdés esetén ezt a határidőt attól a naptól kell számítani, amelyen a magánindítványra jogosult a hatóság felhívásáról tudomást szerzett. A meghalt sértett hozzátartozója a még nyitva álló idő alatt terjesztheti elő a magánindítványt.
(4) A magánindítvány előterjesztésére nyitva álló határidő elmulasztása miatt igazolásnak nincs helye.

1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről
Testi sértés
170. § (1) Aki más testi épségét vagy egészségét sérti, ha a sérülés vagy a betegség nyolc napon belül gyógyul, a könnyű testi sértés vétségét követi el, és két évig terjedő szabadságvesztéssel, közérdekű munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő.
(7) Az (1) bekezdésben meghatározott vétség elkövetője csak magánindítványra büntethető.

1968. évi I. törvény a szabálysértésekről
29. § (1) Szabálysértés miatt első fokon - ha jogszabály másként nem rendelkezik - a községi, városi, megyei jogú városi, fővárosi kerületi jegyző jár el.   
Magánlaksértés
96/A. § (1) Aki másnak a lakásába, egyéb helyiségébe, vagy ezekhez tartozó bekerített helyre az ott lakónak vagy azzal rendelkezőnek akarata ellenére vagy megtévesztéssel bemegy vagy ott bentmarad,
úgyszintén aki mást akadályoz abban, hogy a lakásába, egyéb helyiségébe vagy ezekhez tartozó bekerített helyre bemenjen,
tízezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Magánlaksértés miatt szabálysértési eljárásnak csak magánindítványra van helye.
42. § (1) A szabálysértési eljárás feljelentés, illetőleg a szabálysértési hatóság részéről eljáró személy észlelése vagy tudomása alapján indul meg.
   
Megállapított tényállás:
 	A panaszost Nagykálló, ...... alatti bérelt lakása udvarán az egyik szomszédjának unokája gázsprével lefújta. A beadványban az esemény időpontját és következményeit nem közölte. Egy másik alkalommal - 1997. április 18-án, az esti órákban -  egy, a lakása előtt ácsorgó, kb. 14-18 éves fiú kihívta az utcára és szintén lefújta valamilyen szerrel. A panaszos kihívta a rendőrséget, akik senkit nem találtak az utcán, ezért nem intézkedtek.
	Nem történt intézkedés egy másik esetben sem, amikor a beadvány szerint a panaszos élettársa a gázkonvektor csapját kinyitotta.
	A panaszos beadványában sérelmezte, hogy egy alkalommal a gyámhatóság - testvére helyett - tévedésből beidézte, majd a tévedés megállapítását követően közölte vele az előadó, hogy tekintse az ügyet tárgytalannak. 
	Közelebbi adatok nélkül utalt arra is, hogy volt munkahelyei "szórakoznak vele". 
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz akkor lehet fordulni, ha a beadványt tevőt - megítélése szerint - valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
	Fentiekre tekintettel, illetve a jogsérelem pontosabb megjelölésének hiánya miatt, vizsgálatom csak a rendőri intézkedésekkel összefüggő panaszra terjedt ki.  

A vizsgálat megállapításai:
	Megkeresésemre a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei rendőrfőkapitány vizsgálatot rendelt el, melynek során a Fegyelmi és Ellenőrzési Alosztály a következőket állapította meg:
	A felkeresett panaszos személyes meghallgatása során elmondta, hogy 1997. április 18-án 15.30 óra körüli időben két ismeretlen férfit látott a lakása udvarán. Amikor kiment hozzájuk, az egyikük sprével lefújta, majd elmenekültek. 
	A Nagykállói Rendőrörs ügyeleti naplója szerint a panaszos 18.15 órakor tett bejelentést telefonon. Az ügyeletes utasítására három főből álló járőr ment a helyszínre, akik a panaszost meghallgatták, a helyszínt megtekintették, a kapott személyleírás alapján az elkövetőt megkísérelték felkutatni, de ez nem járt eredménnyel. A panaszost tájékoztatták arról, hogy a tényállás alapján az elkövetett cselekmény testi sértés vétségének, illetve magánlaksértésnek minősül és az eljárás magánindítványra folytatható. A bejelentőt jogaira kioktatták (látlelet vétele, feljelentés megtétele). 
	A bejelentő a kioktatás ellenére sem büntető sem szabálysértési feljelentést nem tett, így az őrsön eljárás nem indult.
	Az őrs ügyeleti füzetében történt bejegyzés alapján megállapítható volt, hogy a panaszos 1998. április 21-én 15 óra 15 perckor ismét bejelentést tett. A bejegyzés nem tartalmazta a bejelentés tárgyát. Az eltelt időre tekintettel sem az ügyeletes, sem az akkor szolgálatban lévő rendőrök nem emlékeztek arra, hogy a bejelentésre miért került sor és ennek alapján történt-e valamilyen intézkedés. A panaszos ügyében iktatott eljárásra a bejelentést követően nem került sor.
	A főkapitányság megkereste a TIGÁZ Rt. Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei kirendeltségének vezetőjét. A vállalat dolgozói a fogyasztóknál történt meghibásodásokat, gázszivárgások bejelentését naplózzák. A szerelők által vezetett naplóban nem szerepelt a panaszos nevén bejelentett meghibásodás vagy gázszivárgás a kérdéses időpontban. 
	A vizsgálat során meghallgatták a Nagykállói TIGÁZ kirendeltség szerelőit is. Egyikük elmondta, hogy a panaszos nagykállói lakására egy alkalommal kellett kimennie, amikor a panaszos kérésére a gázkonvektort helyezte üzembe, mivel azt a panaszos nem tudta bekapcsolni. Ekkor a lakásban gázszagot lehetett érezni. A panaszos nem tájékoztatta a szerelőt arról, hogy a fogyasztásmérő vagy a nyomáscsökkentő meg lett volna rongálva és ilyen hibával nem is találkozott nála. A többi szerelő határozottan kijelentette, hogy a panaszos címén semmilyen hiba elhárítása céljából nem jártak. 
	A bejelentés tárgyának tisztázatlansága arra utal, hogy a bejelentés időpontjában a szolgálatot irányító parancsnok nem tett maradéktalanul eleget az országos rendőrfőkapitány 22/1997. sz. utasításával kiadott Járőr- és Őrszolgálati Szabályzat rendelkezéseinek. A Szabályzat 86. pontja szerint a szolgálatirányító parancsnokhoz érkező bejelentéseket, segélyhívásokat és jelentéseket, az általa tett intézkedéseket, a kiadott utasításait az időpont (nap, óra, perc), a tartalom, a bejelentő, illetve a végrehajtásra kötelezett adatainak feltüntetésével naplózni kell, úgy, hogy az később - az iratkezelési szabályoknak megfelelően - visszakereshető legyen. A mulasztás elbírálása parancsnoki hatáskörbe tartozik.		
	A vizsgálat adatai alapján nem állapítható meg alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot okozó mulasztás, ezért a vizsgálatot megszüntetem, de felhívom a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei rendőrfőkapitány figyelmét arra, hogy a rendőri intézkedések jogszerűségéhez hozzá tartozik az intézkedések - belső utasításoknak is megfelelő - dokumentációja. 

Budapest, 1999. április 22.

Dr. Polt Péter