OBH 7609/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző : Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

	Erdőkertesi panaszos fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Sérelmezte, hogy a biztosító a gépjármű felelősségbiztosítás keretében mint károsultnak, csak jogerős rendőrségi határozat után akarja kárát megtéríteni. 
	A jogbiztonság és a tulajdonjog alkotmányos elvével összefüggésben vizsgálatot rendeltem el.

A megállapított tényállás

	Az Állami Biztositásfelügyelet tájékoztatása szerint az országgyűlési biztoshoz érkezett beadvány másolatát a panaszos a Felügyeletnek is megküldte.
	Mivel a levél alapján nem tudtak intézkedni,  adatkiegészitést kértek a károsulttól. Ezt követően az 1995. évi XCVI. törvény 124. § -a alapján  1997. 10. 07.-én vizsgálatra szólította fel az ÁB-AEGON Általános Biztosító Rt. ügyvezető igazgatóját. Vizsgálatuk után adott tájékoztatás szerint az általános gyakorlatnak megfelelően a szabálysértési hatóság jogerős határozatát kívánta figyelembe venni. A károsult kárát teljes egészében meg térítették.
	Mivel a Biztosításfelügyelet válaszában arra utalt, hogy a biztosító az "általános gyakorlatnak" megfelelően járt el, tájékoztatást kértem azzal kapcsolatban, hogy a biztosító mely jogszabályra hivatkozva intézkedett a károsult hátrányára. A Felügyelet válasza szerint a gépjármű üzembentartójának kötelező felelősségbiztosításáról szóló 58/1991. (IV. 13.) Korm. rendelet  1. §-a alapján jártak el. A szabálysértési határozat alapján a megalapozatlan kár igényeket ily módon tudják elhárítani. Sajnálatosnak tartják, hogy a hosszadalmas hatósági eljárások miatt késedelmet szenved a kártérítés rendezése. A vétlennek látszó károsult helyzetének könnyítése érdekében előleget folyósítanak, azzal a kikötéssel, ha a hatósági eljárás során a felelősség kérdésében a károsultra nézve kedvezőtlen fordulat áll be, köteles az előleget visszafizetni.

Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről 
A felelősségbiztosítás
559. § (1) Felelősségbiztosítási szerződés alapján a biztosított követelheti, hogy a biztosító a szerződésben megállapított mértékben mentesítse őt olyan kár megtérítése alól, amelyért jogszabály szerint felelős.
(3) A biztosítót a károsulttal szemben a biztosított szándékos vagy súlyosan gondatlan magatartása sem mentesíti. A szándékos károkozás, továbbá a súlyos gondatlanságnak a szerződésben megállapított eseteiben azonban követelheti a biztosítottól a kifizetett biztosítási összeg megtérítését, kivéve ha a biztosított bizonyítja, hogy a károkozó magatartás nem volt jogellenes.

1995. évi XCVI. törvény a biztosítóintézetekről és a biztosítási tevékenységről
1.§ a) a belföldön folytatott biztosítási és azzal közvetlenül összefüggő tevékenységgel
A Felügyelet feladata
106. § (1) A Felügyelet feladata, hogy - mint szakmai felügyeletet gyakorló szerv - e törvény előírásainak megfelelően
a) elősegítse a biztosítottak (szerződők, kedvezményezettek) érdekeinek megóvását,
b) ellenőrizze és értékelje e törvény, illetve egyéb, a biztosítási tevékenységre vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek teljesítését,
107. § (1) A Felügyelet biztosítókat érintő ellenőrzésének eszközei:
a) a folyamatos ellenőrzés,
b) az átfogó ellenőrzés,
c) a rendkívüli ellenőrzés,
d) a felügyeleti biztos kirendelése.

58/1991. (IV. 13.) Korm. rendelet a gépjármű üzembentartójának kötelező felelősségbiztosításáról
1. § (1) A Magyar Köztársaság területén a gépjármű a közúti forgalomban csak akkor vehet részt, ha üzembentartója érvényes gépjármű-felelősségbiztosítási szerződéssel (a továbbiakban: biztosítási szerződés) rendelkezik.
(2) A szerződéskötési kötelezettség a belföldi forgalmi rendszámmal ellátott gépjárművek esetében a gépjármű mindenkori üzembentartóját a jármű első forgalomba helyezésétől a jármű forgalomból való végleges kivonásáig terheli - a szüneteltetés esetét kivéve - függetlenül attól, hogy a gépjármű ténylegesen részt vesz-e a közúti forgalomban. Ideiglenes forgalomba helyezés esetén a biztosítási szerződésnek (előzetes fedezetigazolásnak) legalább arra az időszakra kell kiterjednie, amelyre az ideiglenes forgalmi engedély és a rendszám érvényes.
(3) A biztosítási szerződés alapján az e rendeletben és a mellékletében foglaltak szerint a biztosító a gépjármű üzemeltetése során okozott kárt megtéríti. A biztosítás kiterjed arra a kárra is, amelyért a biztosított munkaadói minőségben felel, ha az üzemi balesetet a gépjármű üzemeltetésével okozták.
(4) A gépjárműverseny rendezője köteles a versenyben (edzésen) résztvevő gépjárművek tekintetében külön felelősségbiztosítási szerződést kötni.
6. § A biztosító a szerződés alapján összegszerű korlátozás nélkül köteles helytállni a károsulttal szemben.
7. § (1) A károsult kártérítési igényét a biztosítási szerződés keretei között közvetlenül a biztosítóval szemben jogosult érvényesíteni.
(2) A biztosító a károsult követelését akkor is köteles kielégíteni, ha a biztosított olyan szerződésszegést követett el, amelynek következményeként jogszabály a biztosítót a kötelezettségek alól mentesítené.
(6) A károsult a követelését a káresetet követő harminc napon belül köteles bejelenteni a biztosítónak. A határidő elmulasztása esetén - kivéve, ha a károsult bizonyítja, hogy az önhibáján kívül történt - a késedelmes teljesítés jogkövetkezményei a biztosítóval szemben nem alkalmazhatók.
Melléklet az 58/1991. (IV. 13.) Korm. rendelethez
A gépjármű-felelősségbiztosítás általános feltételei
9. § (1) A biztosító az általa kifizetett kártérítési összeg megtérítését követelheti:
a) attól a vezetőtől, aki a gépjárművet az üzembentartó vagy az egyébként jogosan használó engedélye nélkül vezette;
b) a biztosítottól, több biztosított esetén bármelyiküktől vagy egyetemlegesen, ha a kárt jogellenesen, szándékosan okozták;
c) a biztosítottól, több biztosított esetén bármelyiküktől vagy egyetemlegesen, ha a gépjárművet alkoholos vagy hasonlóan ható szertől befolyásolt állapotban, vagy gépjárművezetésre jogosító engedély (igazolvány) nélkül vezették, illetve, ha annak vezetését ilyen személynek adták át, kivéve, ha bizonyítják, hogy a gépjárművet engedéllyel vezető esetében a gépjárművezetői engedély meglétét alapos okból feltételezték, illetve a vezető 

alkoholosan, vagy hasonlóan ható szertől befolyásolt állapotát nem ismerhették fel (Alkoholos befolyásoltságnak tekinthető a 0,8 ezreléket meghaladó véralkoholszint.);
d) az üzembentartótól, ha a balesetet a gépjármű súlyosan elhanyagolt műszaki állapota okozta;
e) a vezetőtől, ha a kárt segítségnyújtás elmulasztásával, illetve foglalkozás körében elkövetett szándékos veszélyeztetéssel okozták;
f) a biztosítottól, ha a szerződés megkötésekor, a biztosítási esemény bekövetkezésekor, vagy egyébként terhelő közlési, változás-bejelentési, kárbejelentési kötelezettségét nem teljesítette, s ez a biztosító fizetési kötelezettségét lényegesen befolyásolta.
(2) Amennyiben a biztosított az (1) bekezdés c)-e) pontjában felsorolt esetekben köteles a megtérítésre, a teljesített szolgáltatások keretei között egy biztosítási eseménnyel kapcsolatban a biztosító legfeljebb 200 000 Ft-ig jogosult megtérítési követelésének érvényesítésére.
(3) Ha a biztosított az (1) bekezdés f) pontjában meghatározott kötelezettségét nem szándékosan szegte meg, a biztosító követelését az általa teljesített szolgáltatás keretei között legfeljebb 50 000 Ft-ig jogosult érvényesíteni.
(4) Az elhunyt biztosított örököseivel szemben a biztosító nem érvényesíthet megtérítési követelést.
11. § (1) A biztosított köteles a káreseményt 8 napon belül a biztosítónál írásban bejelenteni, és a kárbejelentéshez szükséges közléseket megtenni.
(2) Külföldön bekövetkezett káresemény bejelentésének határidejét a hazaérkezés idejétől kell számítani.
(3) Köteles a biztosított 8 napon belül bejelenteni azt is, ha a káresettel kapcsolatban ellene peres vagy nem peres eljárás indult. A biztosító jogosult ebben az eljárásban a biztosított képviseletét ellátni.

28/1992. (IV. 30.) AB határozat
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése értelmében "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam". Az Alkotmánybíróság már több határozatában rámutatott, hogy a jogbiztonság kiemelkedően fontos jogállami érték, s ebből eredően meghatározott kötelezettségek hárulnak mind a jogalkotó, mind a jogalkalmazó szervekre.

17/1992. (III. 30.) AB határozat
Az Alkotmány és az alkotmányos jogrendszer megfelelő védelemben részesíti az Alkotmányban meg nem jelenő, egyéb nevesített jogokat is. A vagyoni jogok alkotmányos védelme az Alkotmánynak a tulajdonjogot oltalmazó rendelkezéseiből [Alkotmány 9. § (1) bekezdés, 13. § (1) bekezdés] következik.

Érintett Alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
9. § (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és egyenlő védelemben részesül.

A vizsgálat megállapításai

	A gépjármű felelősségbiztosítási szerződés alapján a biztosító arra vállalkozik, hogy a szerződött fél gépjárművel okozott kárát, helyette közvetlenül a károsultnak megtéríti. A kormányrendelet pontosan rögzíti, hogy ennek teljesítése érdekében mire jogosult és kötelezett a károkozó és a károsult illetőleg a biztosító. A felsorolás a károsult esetében olyan előírást nem tartalmaz, hogy jogerős államigazgatási, szabálysértési határozatot kell a kár kifizetéséért benyújtania. A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 559. § (3) bekezdése rögzíti, hogy :  A  biztosítót a károsulttal szemben a biztosított szándékos vagy súlyosan gondatlan magatartása sem mentesíti. 
	A Polgári Törvénykönyv 559. § (3) bekezdésének második fordulata tartalmazza a biztosító intézetek visszakövetelési (regressz) jogát : A szándékos károkozás, továbbá a súlyos gondatlanságnak a szerződésben megállapított eseteiben azonban követelheti a biztosítottól a kifizetett biztosítási összeg megtérítését, kivéve ha a biztosított bizonyítja, hogy a károkozó magatartás nem volt jogellenes.
	A kormányrendelet  ennek alapján lehetővé teszi a kár egy részének visszakövetelését szándékos vagy súlyosan gondatlan baleset okozása esetében. A szándékos és súlyos gondatlanság eseteit az általános szerződési feltételek tartalmazzák  ( 58/1991.                               /IV.13./Kormányrendelet mellékletének 9.§-a ). A gépjármű üzembentartójának kötelező felelősségbiztosításáról szóló 58/1991./IV. 13. Kormányrendelet 1. §  ( 3 ) bekezdése rögzíti a Polgári Törvénykönyv 559. § ( 3 ) bekezdésére figyelemmel, hogy a biztosító a biztositási szerződés alapján köteles a gépjármű üzemeltetés során okozott kárt megtéríteni. A szerződő fél díjfizetése ellenében a biztosító helytállásra vállalkozott. A biztosított  helyett tehát a károsult valamennyi kárát a biztosító intézet köteles megtéríteni.
	A biztosító indokolatlanul követelte a károsulttól a jogerős szabálysértési határozatot, különösen akkor, amikor a rendőrség igazolta, hogy feljelentette a károkozót. A jogerős szabálysértési határozat benyújtását, visszakövetelési (regressz) jogának érvényesítése érdekében, a biztosítónak a károkozótól kellett volna követelni. A  visszakövetelési jog nem mentesíti a biztosító intézetet a szerződésben vállalt helytállási kötelezettsége alól, köteles a károsult teljes kárát megtéríteni. 
	Az Állami Biztosításfelügyelet megkeresésemre adott válaszában jelezte, hogy az             „ általános gyakorlatnak” megfelelően kérte a biztosító a  jogerős szabálysértési határozatot a károsulttól. Az általános gyakorlat  azonban ellentétes a hatályos jogszabályok  előírásaival. A visszakövetelési jogának érvényesítése érdekében a kárt okozó  szerződő féltől kellett volna a biztosítónak a jogerős szabálysértési határozatot kérnie, figyelemmel a szerződési feltételekre.
	A felelősségbiztosítások három pólusú szerződések. A károsult csak a kár bekövetkezte után kerül jogviszonyba a biztosítóval, amikor a helytállás teljesítését kéri a biztosított elismerő nyilatkozata alapján. A biztosító intézetek a szerződésben meghatározott mentesülési feltételek fennállása esetén is kötelesek a károsult kárát megtéríteni. A  gépjármű üzembentartójának kötelező felelősségbiztosításáról szóló 58/1991. (IV. 13.) Korm. rendelet 7. § (6)  bekezdése szerint : A károsult a követelését a káresetet követő harminc napon belül köteles bejelenteni a biztosítónak. A Kormányrendelet a kár megfizetéséhez a károsult vonatkozásában egyéb követelményt nem rögzít. Tehát a  károsultnak  csak időhöz kötött bejelentési kötelezettsége van. Egyéb iratok benyújtását nem írja elő feltételként a Kormányrendelet. A gépjármű üzembentartójának felelősségbiztosítása kógens szabályokat állít fel a biztosított, a biztosító és a károsult jogai és kötelezettségei tárgyában. Tehát nem alkalmazhatnak egyik fél esetében sem hátrányosabb feltételeket a biztosító intézetek.
	A Biztosításfelügyelet 1998. december 18.-án kelt levele helytelenül utal a gépjármű üzembentartójának kötelező felelősségbiztosításáról szóló 58/1991. (IV. 13.) Korm. rendelet  1. §-ra, mert mérlegelési lehetőséget a kár kifizetésével kapcsolatosan a rendelet 1. §-a nem tartalmaz. A vétlennek látszó károsult helyzetének könnyítése érdekében a felügyelet tájékoztatása szerint előleget folyósítanak, azzal a kikötéssel, ha a hatósági eljárás során a felelősség kérdésében a károsultra nézve kedvezőtlen fordulat áll be, köteles az előleget visszafizetni. Ha a károsult közrehatott a  károkozásban, akkor a biztosított nem fogja igazolni felelősségét hiszen így a díjfizetési kedvezménytől (bonus) elesik. Ebben az esetben azért kell a hatósági eljárás jogerős befejezését  megvárni, mert a szerződő fél a baleset körülményeit nem igazolta. A bejelentési kötelezettséget azonban ennek ellenére a két félnek teljesítenie kell. A Kormányrendelet nem tartalmaz olyan előírást, hogy a gépjármű baleseteknél köteles a két fél a rendőrhatóság segítségét kérni. A rendőrség intézkedése akkor szükséges, ha személyi sérülés történt, a károsult és a károkozó a baleset körülményeit különböző módon ítéli meg vagy a sérült járművek akadályozzák a forgalmat. A biztosítóintézeteknél alkalmazott " általános gyakorlat " tehát ellentétes a hatályos kormányrendelettel mivel a károsult jogos kárigényének teljesítését hátráltatja.
	A biztosítóintézetekről és a biztosítási tevékenységről szóló 1995. évi XCVI. törvény
1.§ b.) pontja szerint:  a belföldön folytatott biztosítási és azzal közvetlenül összefüggő tevékenységek során az Állami Biztosításfelügyelet feladata, hogy ellenőrizze és értékelje e törvény, illetve egyéb, a biztosítási tevékenységre vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek teljesítését.
	Az Állami Biztosításfelügyelet mulasztása az alkotmányban megfogalmazott tulajdonhoz való joggal és a demokratikus jogállamisághoz szervesen kapcsolódó jogbiztonsággal kapcsolatos visszássághoz vezet.

Ajánlás
 
	Felkérem az Állami Biztositásfelügyelet Elnökét az 1993. évi LIX törvény 21. § (1) bekezdése alapján, hogy hívja fel a biztosító társaságok figyelmét a helyes jogértelmezésre, és a jogszabályoknak megfelelő joggyakorlatra.
	Felkérem az Állami Biztositásfelügyelet Elnökét az 1993. évi LIX. törvény 21. §  ( 2 ) bekezdése alapján, hogy 30 napon belül állásfoglalásáról, intézkedéséről szíveskedjék tájékoztatni.	

Budapest, 1999. január  11.

Dr. Polt Péter