OBH 7438/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző : Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

	Ajkai lakásfenntartó szövetkezet fordult panasszal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mivel tagjai sérelmezik, hogy a bekötési vízórán mért fogyasztás magasabb, mint amennyit  az egyéni mérőórák  alapján megállapított  ivóvíz felhasználás után fizetnek. Beadványukban arra is kitértek, hogy  lakásokban lévő fogyasztásmérők hitelesítettek. A tagok az órák felszerelése után úgy döntöttek, hogy a vízdíjra továbbiakban nem fizetnek közös költséget, mivel annak keletkezését kizárják a beépített egyéni mérőeszközök. A Veszprémi Bakonykarszt Rt. a bekötési vízóra és az egyéni mérőórákon mért fogyasztás eltérését  a lakók szabálytalan vízvételezésével indokolták, a  panaszosok azonban azt vélelmezik, hogy a Vízmű díjszámítása hibás. A  beadvány írója szerint a házak lakói az egyéni mérőeszközök  szerinti vízdíj fizetést választották, mivel az önkormányzat a rendeletében a tényleges fogyasztásnál jóval magasabb átalánydíjat  állapított meg.
	Kifogásolták azt is, hogy a lakóházak kiépítésekor a bekötési vízórák  az ingatlantól jóval távolabb építettek ki, ezért a tulajdonközösségeknek kell megtérítenie azokat a csőtörésből eredő károkat is, melyek a főmérő és az ingatlan határa között következik be. E területek földmunkáiból ( melyet a csőtörés elhárítása  érdekében végeztek) keletkező költséget a CSOB vízkár  modulja alapján a biztosító  nem téríti meg.
	A vizsgálatot a jogbiztonság és a tulajdonjog alkotmányos elvével összefüggésben rendeltem el.

A megállapított tényállás

	 Megkeresésemre a lakásszövetkezet elnöke  tájékoztatott arról, hogy a szövetkezet kezelésébe 176 épület tartozik. 110 épületnél minden kifolyócsap mérőórával van ellátva, a többi épületnél a lakások 80 %-a van mérősítve. Lakásokon kívül a lépcsőházak tisztításához kifolyócsapot létesítettek,  Ezeket nem szerelték fel mérőórával. Tájékoztatott arról is, hogy ezeket kizárólag a lépcsőházak tisztítására lehet igénybe venni.

Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény
a Polgári Törvénykönyvről

201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért – ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik – ellenszolgáltatás jár.
387. § Közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást – így különösen gázt, villamos energiát és vizet – nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.
nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.

1990. évi LXXXVII. törvény
az árak megállapításáról

Hatósági ármegállapítás

7. § (1) A mellékletben felsorolt termékekre, szolgáltatásokra (a továbbiakban együtt: termék) az ott feltüntetett miniszter, illetve a helyi önkormányzat (a továbbiakban együtt: hatósági ár megállapítója) legmagasabb árat vagy legalacsonyabb árat (a továbbiakban együtt: hatósági ár) állapít meg.
Melléklet az 1990. évi LXXXII. törvényhez
Hatósági áras termékek
I. Legmagasabb ár

B) Szolgáltatások

 Szolgáltatásszám (SZTJ)	 		Megnevezés	 		A hatósági ár 										megállapítója 
714-26–2	 		   	 Lakossági távfűtés és 
			        		 melegvíz-szolgáltatás 											díja	 		települési 										          önkormányzat – 
										fővárosban a 										Fővárosi 											Önkormányzat – 										képviselő-
										testülete

1991. évi XLV. törvény
a mérésügyről, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 127/1991. (X. 9.) Korm. rendelettel

Joghatással járó mérés és eszközei
Tv. 6. § (1) Joghatással jár a mérés, ha annak eredménye az állampolgárok és/vagy jogi személyek jogát vagy jogi érdekeit érinti, különösen, ha a mérési eredményt mennyiség és/vagy minőség tanúsítására – a szolgáltatás és ellenszolgáltatás mértékének megállapítására – vagy hatósági ellenőrzésre és bizonyításra használják fel; továbbá az élet- és egészségvédelem, a környezetvédelem és a vagyonvédelem területén.
(2) Joghatással járó mérést a mérési feladat elvégzésére alkalmas hiteles mérőeszközzel vagy használati etalonnal ellenőrzött mérőeszközzel kell végezni.
(3) Hiteles az a mérőeszköz
a) amelyet a mérésügyi szervek hitelesítettek,
b) amelynek külföldi hitelesítését az OMH első belföldi hitelesítésként elismerte.

Melléklet a 127/1991. (X. 9.) Korm. rendelethez

Térfogatáram- és tömegárammérő eszközök
	 21.	 Vízmérők (hideg és meleg vízre):	 
	 	 	 bekötési és törzshálózati vízmérők	  	 4 év
	 	 	 mellékvízmérők elszámolásra	 		 6 év
	 	 	 mellékvízmérők költségmegosztásra 	     korlátlan

1995. évi LVII. törvény
a vízgazdálkodásról

13. § (1) A víziközművek működtetése során végzett vízellátás, szennyvízelvezetés, -elhelyezés és -tisztítás, valamint egyesített rendszer esetén a csapadékvíz-elvezetés közüzemi tevékenység. A víziközművek működtetőit a közüzemi tevékenység keretében az ivóvízellátás és a szennyvízelvezetés szolgáltatására szerződéskötési kötelezettség terheli.
 (3) A közüzemi tevékenységgel nyújtott szolgáltatásért díjat kell fizetni. A díjfizetés elmulasztása miatt a vízellátást a közüzem korlátozhatja – termelési célú vízfelhasználásnál szüneteltetheti – azonban a létfenntartási ivó- és közegészségügyi, katasztrófa-elhárítási vízigények kielégítéséhez szükséges vizet ebben az esetben is szolgáltatni kell.
(4) A közüzemi szolgáltatás minőségi követelményeit, a feleket szerződés alapján megillető alapvető jogokat és kötelezettségeket – ideértve a szerződéskötési kötelezettség korlátozásának feltételeit is – a Kormány rendeletben állapítja meg.

1997. évi CLVII. törvény
a társasházról

3. § (1) A társasház tulajdonostársainak közössége (a továbbiakban: közösség) az általa viselt közös név alatt az épület fenntartása, felújítása és a közös tulajdonnal kapcsolatos ügyek intézése során jogokat szerezhet és kötelezettségeket vállalhat, önállóan perelhet és perelhető, gyakorolja a közös tulajdonnal kapcsolatos tulajdonosi jogokat, viseli a közös tulajdon terheit. A társasháznak vagy a tulajdonostársaknak ezzel ellentétes rendelkezése harmadik személyekkel szemben hatálytalan.
(3) A közösség egészét terhelő kötelezettség teljesítéséért a tulajdonostársak tulajdoni hányaduk – vagy az alapító okiratban, illetőleg a szervezeti-működési szabályzatban ettől eltérően meghatározott mérték – szerint felelnek az egyszerű (sortartásos) kezesség szabályai szerint.

38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet
a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről

4. § (1) A víziközmű törzshálózat mentén fekvő ingatlanoknak a víziközmű hálózatba történő bekötését az ingatlan tulajdonosa vagy egyéb jogcímen használója a szolgáltatónál kezdeményezheti, akinek a szolgáltató a bekötés lehetőségeiről és feltételeiről előzetes tájékoztatást ad.
5. § (1) A bekötővezeték megépítéséhez, átalakításához és megszüntetéséhez a hatósági engedélyek mellett a szolgáltató írásbeli hozzájárulása is szükséges.
7. § (2) Az ellenőrzéskor a házi és a csatlakozó víziközmű hálózaton észlelt hibák kijavításáról, illetve az előírásoktól eltérő víziközmű használat megszüntetéséről a fogyasztó gondoskodni köteles. Ha ezeknek a szolgáltató felhívására határidőn belül nem tesz eleget, a teljesítésre a település jegyzője kötelezi.
10. § (1) A szolgáltatónak a szolgáltatási kötelezettsége és a szolgáltatás minőségéért való felelőssége a szolgáltatási pontig áll fenn.
11.§ (3) A vízmérőhelyet az ingatlanoknak bekötést lehetővé tevő ivóvízközhálózatot magában foglaló közterület felé eső 1 m-es sávjában kell kialakítani. Közterületen vízmérőhely csak úszótelkes beépítés esetén vagy műszakilag indokolt esetben alakítható ki. Ennek helyét a szolgáltató egyetértésével a jegyző állapítja meg.
17. § (1) A fogyasztó a vízmérőakna, illetve vízmérőhely hozzáférhetőségének biztosításáról és tisztán tartásáról, a vízmérő fagy elleni megfelelő védelméről gondoskodni, továbbá a vízmérő rendellenes működéséről a szolgáltatót haladéktalanul értesíteni köteles.
(2) A vízdíjelszámolás alapjául szolgáló vízmérők és a leszerelésüket megakadályozó zárak sértetlen megőrzéséért és védelméért a fogyasztó felelős, és a neki felróható okból megrongálódott vagy elveszett vízmérő javításának, pótlásának, szerelésének, továbbá hitelesítésének költségeit köteles a szolgáltatónak megtéríteni.
(3) Az ingatlanon mért vízhasználat szempontjából a bekötési vízmérőn mért vízmennyiség az irányadó. A bekötési vízmérő és az elkülönített vízhasználatokat mérő mellékmérők fogyasztási különbözete elszámolásának módját a szolgáltatási szerződésben kell szabályozni.
(4) Ha a díj alapjául szolgáló mérő nem működik vagy nem olvasható le, a szolgáltató a fogyasztott víz mennyiségét az árjogszabályok szerinti műszaki számítással állapítja meg.
(5) A házi vízvezeték – fogyasztónak fel nem róható – rejtett meghibásodása esetén a vízfogyasztást az árjogszabályok szerinti átalány alapján kell megállapítani.
18. § (1) A mellékvízmérőnek a házi vízhálózatba történő utólagos beépítéséhez, valamint leszereléséhez a szolgáltatónak, az ingatlan tulajdonosának, a bekötési vízmérő szerinti fogyasztónak a hozzájárulása szükséges. Az utólagos beépítés szolgáltatói hozzájárulásának megszerzéséhez e rendelet melléklete szerinti szerelési tervet kell benyújtani.
(2) A hozzájárulás megadása vagy megtagadása tekintetében a szolgáltató a kezdeményezőt a szerelési terv benyújtását követő 15 napon belül értesíteni köteles.
(3) Mellékvízmérőn keresztül történő vízszolgáltatásra a vízmérő üzembe helyezésével egyidejűleg szerződést kell kötni, melyet az ingatlanra vonatkozó szolgáltatási szerződéssel együtt kell kezelni.
(4) A (3) bekezdés szerinti szerződés létrejöttének előfeltétele:
a) az ingatlan vízfogyasztásának bekötési vízmérővel történő mérése;
b) az ingatlan vízellátására vonatkozó szolgáltatói szerződés megkötése.
(5) A mellékvízmérő üzembe helyezéséhez a szolgáltató hozzájárulása szükséges.
(6) Amennyiben a hozzájárulásban foglaltaktól eltérő beépítést vagy más, az üzembe helyezést gátló körülményt állapítanak meg, a szolgáltató az üzembe helyezést megtagadhatja, és azt a hozzájárulásban foglalt feltételek teljesítéséhez, az akadályok megszüntetéséhez kötheti.
(7) A mellékvízmérőt üzembe helyezéskor a szolgáltatónak illetéktelen beavatkozás megakadályozása érdekében bélyegzéssel és zárral kell ellátnia.
19. § (1) A szolgáltató a tulajdonában levő vízmérőknek a mérésügyi jogszabályokban előírt időszakos hitelesítéséről saját költségén köteles gondoskodni.
(2) A fogyasztó saját költségén köteles gondoskodni a tulajdonában lévő mellékvízmérő hitelesíttetéséről. A hitelesíttetés elmulasztása esetén a szolgáltató az elkülönített mérőeszközzel mért fogyasztás elszámolására vonatkozó szolgáltatási szerződést 15 napos határidővel jogosult felmondani.
(3) A fogyasztó a szolgáltatótól a vízmérő működésének rendkívüli vizsgálatát és hitelesítését kérheti. A rendkívüli vizsgálat és hitelesítés, valamint az ehhez szükséges szerelési munkák költségei a fogyasztót terhelik. A költségeket a fogyasztó köteles megelőlegezni.

89/1998. (V. 8.) Korm. rendelet
a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség szervezetéről, feladat- és hatásköréről, valamint a fogyasztóvédelmi bírság felhasználásáról

4.§  (1) e) a hatósági árakra vonatkozó rendelkezések megtartására,

9/1992. (I. 30.) AB határozat

3. A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. Csak formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan a jogintézmények.

17/1992. (III. 30.) AB határozat

Az Alkotmány és az alkotmányos jogrendszer megfelelő védelemben részesíti az Alkotmányban meg nem jelenő, egyéb nevesített jogokat is. A vagyoni jogok alkotmányos védelme az Alkotmánynak a tulajdonjogot oltalmazó rendelkezéseiből [Alkotmány 9. § (1) bekezdés, 13. § (1) bekezdés] következik.

Érintett Alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
9. § (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és egyenlő védelemben részesül

A vizsgálat megállapításai

	A közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése úgy fogalmaz, hogy : A szolgáltatónak a szolgáltatási kötelezettsége és a szolgáltatás minőségéért való felelőssége a szolgáltatási pontig áll fenn. E rendelkezés értelmében a főmérőóra utáni vezetékek meghibásodásának költsége a fogyasztót terheli. A CSOB ( Családi Otthon Biztosítás ) a ház és a szerződési feltételekben meghatározott építmények, területek  káreseményeire ( a CSOB modulok szerint ) terjed ki. Ebből következik, hogy ebbe nem vonható be a háztól jóval távolabbra eső útszakasz. Tehát a CSOB-on belül ezek a károk nem biztosíthatók. Feltehető, hogy más fajta biztosítás megkötésével a biztosító kockázatvállalása kiterjeszthető a bekötési vízóra és az ingatlan közötti területen bekövetkezett csőtörésekre.
	Az ingatlanok vízfogyasztásának együttes mérésére szolgálnak  a bekötési vízmérők, melyek a szolgáltató tulajdonában állnak., így minden jogszabályi kötelezettség ( pl. a főmérő hitelesíttetése ) rájuk hárul. A vízfogyasztás utáni elszámolás elsődlegesen ezeken a bekötési mérőkön történik. A szolgáltatott ivóvíz drágulása, az átalánydíj pontatlansága, sokszor irreálisan magas fogyasztás megállapításának kizárása érdekében nyílott lehetőség arra, hogy a fogyasztók vízfelhasználásuk mérésére mellékmérőt használhassanak. Ezek a mérőórák a fogyasztók tulajdonába kerültek.	
	A vízmérőórák hitelesítési időszakait a  mérésügyi törvény végrehajtására kiadott 127/1991.( X.9.) Kormányrendelet melléklete szabályozza. A 21. pont szerint a mellékvízmérők elszámolásra hitelesítési ideje 6 év, a költségmegosztásra  használt mellékvízmérők hitelesítési ideje korlátlan.
	 Az állampolgárok terheinek csökkentése érdekében  állapították meg a jogalkotók 6 évben a vízmérők hitelesítésének időközét. A szolgáltatók  ezzel szemben gyakrabban, 4 évenként kötelesek a bekötési mérőket hitelesíttetni. A mérők meghibásodását, pontatlan méréseit nem elsősorban az intenzív használat következtében előálló kopási jelenségek, hanem az átfolyt, illetve a mérőben maradó ivóvíz rossz minősége okozza, mely olyan ásványi anyagokat tartalmaz, amelyből nem kívánatos lerakodások, vízkövesedések keletkeznek.	
	 A mellékmérők szerinti fogyasztás hitelessége egy idő után kétségessé válik, hiszen a vízkövesedés  pontatlan mérést eredményez, ezért szükséges azok újrahitelesítése, vagy a helyszínen a pontosság ellenőrzése. A bekötési vízórán mért vízfogyasztás a pontatlan mérés miatt nem egyezik az egyéni mérőórákon mérttel.  A bekötési vízórán mért fogyasztás, a gyakoribb hitelesítés következtében pontosabb, mint az egyéni mérőóráké. A jogalkotók azért állapították meg 6 évben a mellékvízmérők hitelesítési idejét, hogy az állampolgárok kiadásait csökkentsék. Kérdéses azonban, hogy a pontatlan mérés nem okoz-e nagyobb  költséget a fogyasztóknak.
	A lakásszövetkezet elnökének nyilatkozata szerint a lépcsőházi felmosásra létesítettek külön csapokat. Tehát hibás volt az a megállapítás, hogy az egyéni mérőórák felszerelésével a vízdíj vonatkozásában megszűnt a közös költség.
	A társasházaknak, tulajdonközösségeknek mindenkor  keletkezik közös költsége a közműves ivóvíz és szennyvízelvezetésből, melynek ellenértékét meg kell  fizetnie.  A vízdíj elosztható, figyelemmel a társasházi törvényre, a  tulajdonhányad szerint, de más módon is (pl. a lakásban élők száma, stb.). Ha a lakóházak szövetkezetek és nem alakultak társasházzá, akkor a közös vízdíjat hasonló módon kell elosztani. A költségek megosztása azonban az egyes közösségek belső ügye, rendezése nem várható el a szolgáltatótól.

	 Összegezve: eltérés tehát nem feltétlenül a szabálytalan vízvételezésből adódik és nem is azért mert a szolgáltató jogtalan követeléssel állt elő. Bekötési vízóra és az egyéni órák között létesített vízvételi helyek ( a lépcsőház mosására jelen esetben ), a lakásokban felszerelt mérőeszközök vízkövesedése, illetőleg a főmérő utáni csővezeték meghibásodása miatt képződik közös költsége a tulajdonközösségeknek. 
	Ha indokolatlanul magasnak ítélik meg az önkormányzat által megállapított vízdíjat, felkérhetik a képviselőtestületet arra hogy a díj  tartalmát részletezze. A Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség szervezetéről, feladat- és hatásköréről, valamint a fogyasztóvédelmi bírság felhasználásáról szóló 89/1998. (V. 8.) Korm. rendelet 4.§  (1) e) pontja szerint a megyei ( fővárosi) felügyelőségek  jogosultak vizsgálni a hatósági árakra vonatkozó rendelkezések megtartását.
	A CSOB egy otthon-lakásbiztosítási forma, mely nem terjeszthető ki a teljes közterületre. Más elnevezéssel, a kockázati tényezőkre figyelemmel kialakított díjfizetés mellett feltételezhető, hogy  a biztosítóintézet szerződést  köt a csőtörésből eredő távolabbi útszakaszon bekövetkezett  káreseményeire.

 	A vizsgálatom során megállapítottam, hogy a Bakonykarszt Rt. jogszabály értelmezése és az annak alapján alkalmazott díjszámítási módja  alkotmányos visszásságot nem okozott.

Budapest, 1998. július 20.

Gönczöl Katalin