OBH 7434/1997., 4244/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindítása

	A lakáscélú támogatásokkal, az ún. szociálpolitikai lakásépítési kedvezmény törlesztési támogatással, a kamattámogatással és egyéb juttatásokkal kapcsolatos visszaélésekről hosszú idő óta folyamatosan jelennek meg híradások. A jelenség számos esetben gyermekeket is érint oly módon, hogy a lakásépítési kedvezményre jogosultság megszerzése érdekében a szülők a gyermekeket az intézetből magukhoz veszik, majd a kudarccal végződött építkezést követően az ügyeskedő vállalkozók által becsapott építtetők  gyermekei ismét állami gondoskodásba kerülnek, mert  gyakran a szüleik hajléktalanná válnak.
	A vizsgálat az Alkotmányban garantált tulajdonhoz, szociális biztonsághoz való jog,  gyermekjogok, valamint  jogbiztonsághoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás

	A lakáscélú támogatásokkal kapcsolatos sorozatos visszaélésekről sok figyelemfelkeltő híradás jelent meg az országos és a helyi lapokban. A probléma megoldásának kezdettől fogva elkötelezettje a szabolcs-szatmár-bereg megyei Encsencs község jegyzője. Ebben a megyében valóban számos visszaélés történt, bűncselekmények sorozata valósult meg, 1996. év végén pedig vádirat is született.
	A helyzet feltérképezése érdekében fontosnak tartottam országos áttekintést nyerni, ezért információszerzés érdekében megkerestem a népjóléti minisztert, az országos rendőrfőkapitányt, valamennyi megyei  gyermekvédelmi szakszolgálat (GYIVI) és megyei rendőr-főkapitányság vezetőjét. 
	A válaszok tartalmát  ismertetem.
Népjóléti Minisztérium
A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. tv., illetve a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX.10.) Korm. rendelet garanciát teremt a gyámhivatali döntések megalapozottabbá tételére. Ezek betartatásával megakadályozhatók a csak anyagi szempontokat mérlegelő szülői, nevelőszülői vállalások, ezáltal pedig a lakáscélú támogatásokkal kapcsolatos visszaélések is. Az utóbbi időben hasonló körültekintést igényel a nevelésbe vett gyermekek készpénzvagyonának lakáscélú megtakarításba fektetése, mely körültekintő eljárás hiányában komoly vagyoni hátrányt okozhat a gyermek számára.
ORFK
A probléma ismert, büntetőeljárások folynak. Az ORFK bűnmegelőzési szakmai irányító osztálya az ifjúságvédelmi vonalvezetők figyelmét felhívta a jelenségre és annak megelőzésének lehetőségeire. 
BRFK
A BRFK felmérést rendelt el a kerületi kapitányságoknál az ügyben. A felmérés adatai alapján megállapítható volt, hogy a fővárosban ilyen tárgyú feljelentés, bejelentés, eljárás nem volt és eljárás nincs folyamatban.
Bács-Kiskun Megyei Önkormányzat Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálata
A megyében lakáscélú támogatásokkal kapcsolatos visszaélésekről nem volt tudomása az önkormányzatnak.
Bács-Kiskun Megyei Rendőr-főkapitányság
Szociálpolitikai kedvezménnyel, illetve lakáscélú támogatással összefüggésben elkövetett vállalkozói visszaélés miatt a megyében két ügyben érkezett feljelentés, és folyt nyomozás a kalocsai és  a kiskunhalasi rendőrkapitányságon.
Az első ügyben szociálpolitikai kedvezménnyel való visszaélés volt az elkövetési magatartás, a másik ügyben egy vállalkozó szociálpolitikai kedvezmény összegéért vállalta 8 személy lakásának felépítését, szerződéses kötelezettségét azonban csak részben teljesítette, a pénzzel sajátjaként rendelkezett.
Mindkét ügy iratait - csalás, illetőleg sikkasztás bűntette alapos gyanújának megállapítása mellett - az eljáró rendőrkapitányságok vádemelési javaslattal küldték meg a Kalocsai, illetve a Kiskunhalasi Városi Ügyészségnek.
Baranyai Megyei GYIVI
Nem válaszolt.
Baranya Megyei Rendőr-főkapitányság
Szociálpolitikai kedvezménnyel, illetve lakáscélú támogatással összefüggő vétség miatt két esetben indult büntetőeljárás.
1996-ban Alsószentmárton, Siklósnagyfalu és Old községekben többen építkeztek szociálpolitikai kedvezmény igénybevételével, nyilatkozva arról, hogy a szükséges saját erő biztosításához hitelt nem vettek igénybe, visszafizetési kötelezettségük nincs. Adat merült fel arra, hogy ezek a személyek részben pénzintézettől, részben magánszemélyektől hitelt vettek fel a saját erő előteremtéséhez.
A Btk. 298/D. §-ába ütköző és aszerint minősülő jogosulatlan pénzügyi szolgáltatási tevékenység vétsége és a Btk. 276. §-ába ütköző és aszerint minősülő magánokirat-hamisítás vétsége alapos gyanúja miatt a Siklósi Rendőrkapitányság nyomozást folytatott, melynek eredményeképpen 1998. március 18-án vádemelési javaslattal éltek.
1997-ben Szigetváron félkész állapotú házingatlannal kapcsolatban történt jogtalan szociálpolitikai támogatás igénybevétele egy hétgyermekes család közreműködésével. A gyermekek után felvett támogatás a házat ténylegesen megvásárló, de támogatásra nem jogosult személyhez került. A támogatást igénybe vevő házaspár az OTP szigetvári fiókjával kötött szerződést úgy próbálta kijátszani, hogy a házasság felbontását követő vagyonmegosztás folytán elidegeníthetővé váló házat értékesíteni kívánta, ezt azonban az OTP megakadályozta. Az ügyben a Btk. 318. § (1) bekezdésébe ütköző és az (5) bekezdés a) pont szerint minősülő csalás bűntette alapos gyanúja miatt a Szigetvári Rendőrkapitányság nyomozást folytatott.
Békés Megyei GYIVI
Nem válaszolt.

Békés Megyei Rendőr-főkapitányság
1996-ban 14 alkalommal indult a megyében ilyen ok miatt büntetőeljárás, 4 végződött a nyomozás megszüntetésével, 10 alkalommal vádemelési javaslatra került sor. Az ügyek közül 9 a gyulai, 3 a mezőkovácsházi, 1-1 a sarkadi és a békéscsabai rendőrkapitányságon folyt.
1997-ben 2 büntetőeljárás indult, egyet vádemelési javaslattal fejeztek be, egy ügy nyomozása folyamatban van. Mindkettő a gyulai rendőrkapitányságon indult.
1998-ban nem indítottak nyomozást.
Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat	
A támogatások összegszerű emelését követően tapasztalható volt, hogy kis mértékben megnövekedett az állami gondoskodás megszüntetése iránti szülői kérelmek száma. Néhány esetben gyanú merült fel, hogy a családba való visszahelyezést a támogatás igénybevehetősége miatt kezdeményezte a szülő, ezt azonban bizonyítani nem lehetett. Amikor a megszüntetésre vonatkozóan gyámi vélemény kiadására került sor, mindig jelezték, ha feltételezhető volt ez a motiváció. A nyilvántartás nem tartalmaz olyan bizonyítékot, hogy az ismételt beutalásra ilyen okból került volna sor. Gyakori jelenség a támogatás igénybevétele a szakszolgálat alkalmazásában álló nevelőszülők esetében, visszaélés azonban nem volt.
Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság
A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság illetékességi területén lévő rendőrkapitányságokhoz összesen 11 feljelentés érkezett. Ebből 3 vádemelési javaslattal fejeződött be, 6 ügy folyamatban volt, 2 ügyben bűncselekmény elkövetésének hiányában a nyomozást megtagadák. A vizsgálatok során olyan adat nem merült fel, hogy a támogatás igénybevételének idejére vették volna magukhoz a szülők a gyermekeiket.
Csongrád  Megyei Önkorm. Gyermek- és Ifjúságvédő Intézete
A megyében lakáscélú támogatásokkal kapcsolatos visszaélésről nem tudnak.
Csongrád Megyei Rendőr-főkapitányság
Nem válaszolt.
Fejér Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat
A lakáscélú támogatásokkal kapcsolatosan a családba való visszatérésnél visszaéléseket nem tapasztaltak. Az intézeti nevelés megszüntetése esetén a szakszolgálat, illetve gyámhatóság különös figyelmet fordít arra, hogy a szülő már rendelkezzék a visszafogadásra alkalmas otthonnal.
Az alábbi esetben azonban történt visszaélés. A Fejér megyei szakszolgálat tájékoztatása nem pontosan  a vizsgált témára vonatkozik, jelentősége miatt azonban fontosnak tartom az ismertetést. sic! A szülő kérte a gyermek visszahelyezését, ezután családi pótlékának felszabadítását jobb körülmények megteremtése céljából. Az összeg elköltését követően egy éven belül a gyermek családból való kiemelése újból szükségessé vált. Nagykorúságának elérésekor ez megismétlődött, a gyermek jelenleg hajléktalan szállón él. Az eset nem egyedi, a nagykorúvá váló fiatalok vér szerinti családba való visszatérésénél sorozatosan előfordul. Előfordultak olyan esetek, amikor a nagykorúvá válást követően a fiatal vér szerinti családja rábeszélésére  ingatlanvagyonát eladta, a pénzt elköltötték, a fiatal pedig hajléktalanná vált.
Fejér Megyei Rendőr-főkapitányságr
A Fejér Megyei Rendőr-főkapitányság gazdaságvédelmi osztálya 1996-ban nyomozást folytatott, az eljárás adatai alapján azonban nem volt megállapítható a bűncselekmény elkövetése. A nyomozást megszüntették. Az azóta eltelt időben nem folytattak ilyen ügyben eljárást.
Győr-Moson-Sopron Megyei Gyermek és Ifjúságvédő Intézet
Nem nevelőszülőként, hanem patronálóként volt ilyen kezdeményezés, de megakadályozták a megvalósítását. A kezdeményezők Alföldről betelepedett családok voltak, akik az intézet tudomása szerint más megyében is jelentkeztek hasonló igénnyel.
Győr-Moson-Sopron Megyei Rendőr-főkapitányság
Fenti tárgyban a megyében az elmúlt években nem került sor büntetőeljárásra.
Hajdú-Bihar Megyei Gyermek- és Ifjúságvédő Intézet
1997-ben visszaélés két család esetében történt. A kudarc után a gyermekeket rokoni körben családbafogadással sikerült elhelyezni, nem intézetbe kerültek vissza. Más jellegű visszaélések azonban igen nagy számban fordultak elő. Nevezetesen a nagykorúvá váló fiatalok pénzét a  családjukhoz való visszatérésük után elveszik, felhasználják, majd elkergetik őket. 1996-ban 10, 1997-ben már 16 ilyen eset fordult elő. Ennek megelőzése gyakorlatilag lehetetlen. Saját vagyonnal rendelkező, otthonteremtési támogatásban nem részesülő nagykorú esetén, a vagyon felélése után az érintett visszatért az intézetbe, de a büntető feljelentést nem tették meg családtagjaival szemben. A gyermekvédelmi törvény alapján a visszaélést jelzálogjog bejegyzésével azokban az esetekben lehet megelőzni, ha a nagykorú otthonteremtési támogatást is kap, ám ez csak akkor jelent védelmet, ha a pénzt bizonyíthatóan ingatlanvásárlásba fektetik be.
Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság
A Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság nyomozást rendelt el a Btk. 318. § (1) bekezdésbe ütköző és a (6) bekezdés a) pontja szerint minősülő különösen nagy kárt okozó csalás bűntette elkövetésének alapos gyanúja miatt. Két debreceni építési vállalkozó 100.000-500.000 Ft közötti juttatást ígérve, nehéz anyagi körülmények között élő többgyermekes családokat kért fel a szociálpolitikai kedvezmény felvételére, melyből mintegy 30 millió forintnyi összeget igényeltek meg és vettek fel. Az összeget felhasználták a társasház szerkezetkész felépítésére, a lakásokat saját hasznukra kívánták értékesíteni. Az ügyben a Debreceni Városi Ügyészség vádiratot készített. A 25 vádlott közül 2 vállalkozó, 23 személy szülő. A ház a vizsgálat idején zár alatt volt.
A Hajdúhadházi Rendőrkapitányságon 2 többgyermekes szülő tett feljelentést egy helyi  vállalkozó ellen, aki a gyermekek után járó állami támogatásból vállalta házaik felépítését. A feljelentők saját erővel nem rendelkeztek, házaik nem készültek el. Nyomozás indult a Btk. 318. § (1) bekezdésébe ütköző és a (2) bekezdés szerint minősülő kisebb kárt okozó csalás vétségének alapos gyanúja miatt. A nyomozást saját hatáskörben megszüntették.
A Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság gazdaságvédelmi osztály feljelentése alapján a Hajdúhadházi Rendőrkapitányság 3 személy ellen nyomozást rendelt el a Btk. 318. § (1) bekezdésébe ütköző és a (6) bekezdés a) pontja szerint minősülő különösen nagy kárt okozó csalás bűntett alapos gyanúja miatt. A támogatást felhasználva úgy építettek házakat, hogy a szükséges építőanyagot a korábban épült házból kibontották, és azt szociálpolitikai kedvezménnyel támogatott ház építésére használták fel. Illetékességből a nyomozást a Debreceni Városi Rendőrkapitányság folytatta le. A nyomozás során bűncselekmény hiányában az eljárást megszüntették.
Heves Megyei Önkormányzat  Gyermekvédelmi Szakszolgálata
Az elmúlt 6 évben a családjukba visszakerült gyermekekkel kapcsolatban lakáscélú támogatásra vonatkozóan visszaélés nem történt. 1996-1997-ben a megyében kezdtek ún. "szocpolos" lakásépítéseket, ezek közül sok, pénz hiányában abbamaradt.

Heves Megyei Rendőr-főkapitányság
A Heves Megyei Rendőr-főkapitányság vizsgálati osztálya több személy ellen a  folytatott nyomozást a vizsgált időszakban a Btk. 319. § (1) bekezdésbe ütköző és a (3) bekezdés szerint minősülő különösen nagy vagyoni hátrányt okozó hűtlen kezelés bűntettének alapos gyanúja miatt. Az OTP hatvani fiókjának vezetője alaposan gyanúsítható volt azzal, hogy 83 esetben valótlan tartalmú műszaki igazolások alapján, mintegy 140 millió forint szociálpolitikai támogatást adott ki jogosulatlanul. Megállapították, hogy a többgyermekes családok a szociálpolitikai kedvezményt 200.000-300.000 Ft-ért eladták különböző személyeknek. A nyomozást a jelentés megírásakor még nem fejezték be.
Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Gyermek- és Ifjúságvédő Intézet
1989-től kezdődően 19 nevelőcsalád élt a támogatás lehetőségével, 43 állami gondoskodásban részesülő gyermek után. Közülük 30-an a vizsgálat idején is  a nevelőcsaládban éltek, közöttük nagykorúak is voltak. 11 gyermek került el a kedvezményt felvevő családtól, legkorábban 2 év, legkésőbb 7 év múlva. A felmérés során nem merült fel olyan körülmény, melynek hátterében a "szándékos jelleg" vélelmezhető lenne.
Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányság
1996-ban érkeztek az első jelzések, hogy a nagycsaládosoknak a lakásépítésekhez nyújtott állami támogatásokat az arra jogosulatlanok vették igénybe. Nevezetesen, az alanyi jogon járó szociálpolitikai kedvezményt néhány tíz-, illetve százezer forintért átadták a tőkével rendelkező építkezőknek. A lakás az igényjogosult nevén épült, a valódi tulajdonosi jogokat azonban az építtető gyakorolta. Mivel az említett ügyletnek az államon kívül valódi sértettje nem volt, operatív úton, saját kezdeményezésből indult az egész megyére kiterjedő vizsgálat. 
1997 tavaszán Kunszentmárton körzetében mintegy 60 építkezés körülményeit vizsgálták meg szakértők bevonásával, melynek eredményeképpen több vállalkozó és pénzintézeti vezető ellen csalás bűntette miatt eljárás indult.
1997 őszén az újszászi térségben több mint 10 esetben állapították meg bűncselekmény alapos gyanúját.  A vizsgálat még tartott, a kárértéket 2-3 millió forintban állapították meg építkezésenként. 1998 tavaszán a Karcag-Kunmadaras térségben lakó, a kedvezményt igénybe vevő személyek operatív ellenőrzésére került sor. Az igényjogosultak Demecser és Gégény (Szabolcs megye) községekben "építkeztek". Valójában tevékenységük arra korlátozódott, hogy a Demecseri OTP fiókban aláírták a kedvezmény igénybevételét biztosító iratokat, meghatalmazásokat, amiért 50.000-300.000 Ft közötti összeget kaptak a háttérben álló vállalkozótól. Ebben az ügyben illetékességből a Nyíregyházi Rendőrkapitányság folytatott vizsgálatot csalás és hivatali visszaélés bűntette miatt. Mivel az információk szerint  további helyeken is történtek visszaélések, az ellenőrzéseket tovább folytatták.
Komárom-Esztergom Megyei Önkormányzat Gyermekvédelmi Szakszolgálata és Gyermekotthonai
Ilyen jellegű visszaélésről nem volt jelzés. Volt ugyan olyan nevelőszülő, aki felvette a támogatást, de nevelőszülői tevékenységét folytatta, visszaélés tehát nem történt.
Komárom-Esztergom Megyei Rendőr-főkapitányság
1996-1997-ben feljelentés nem érkezett, de névtelen bejelentés alapján egy ügyben mégis folyt eljárás. Komárom-Esztergom Megyei Rendőr-főkapitányság gazdaságvédelmi osztálya folytatott nyomozást a Btk. 318. § (1) bekezdésébe ütköző és a (6) bekezdés a) pontja szerint minősülő, különösen nagy kárt okozó csalás bűntette elkövetésének alapos gyanúja miatt, ismeretlen tettes ellen. A tatabányai vállalkozás 1996 januárjában megvásárolta a korábban munkásszállóként működő Gerecse-házat, lakáskialakítás és azok értékesítése céljából. Kivitelezésre egy győri székhelyű céggel kötött szerződést. A beruházás megindulásával megkezdődött a lakások értékesítése is, a tényleges érték helyett az oda beköltöző családok szociálpolitikai támogatás igénybevételi lehetőségéhez igazított árakkal. A Gerecse-házban értékesített lakások vételárába beszámították az oda beköltöző családok korábbi lakásainak értékét is, ezeket azután másodkörös lakásokként ugyancsak szociálpolitikai támogatás igénybevételével megvásárolható lakásokként hirdették meg csonka nagycsaládosok részére. Ezeken semmiféle felújítási munkát nem végeztek. A másodkörben, főként egyedülálló, nagycsaládos személyek részére értékesített lakások vételárait az ingatlanpiaci áraknál 100 %-kal magasabban állapították meg, hogy azokra a lehető legmagasabb támogatást tudják igénybe venni. A többségében önerővel nem rendelkezők esetében a Lakáscélú támogatásokról szóló 106/1998. (XII.26.) MT rendelet 2. § (7) bekezdéséből következő 35 %-os önerő meglétét vételár hátralékként tüntették fel, 10 éves törlesztési határidővel. Mivel a lakáshoz jutottak a meghatározott részleteket törleszteni nem tudták a tatabányai cég ellenük fizetési meghagyást kezdeményezett. Tartani lehet attól, hogy a lakáshoz juttatott családok nagy része bírói végrehajtás alá esik, fennáll a veszélye, hogy nem fizetés esetén kilakoltatják őket. Az ügyben szereplő mindkét cég vezetői a lakások tényleges értékét tekintve tévedésbe ejtették az OTP Rt-t, és a jogtalanul igénybe vett támogatásokkal összesen 56.719.714.- Ft kárt okoztak az államnak.
Nógrád Megyei GYIVI
Nem válaszolt.
Nógrád Megyei Rendőr-főkapitányság
A megyei rendőr-főkapitányság illetékességi területén ilyen ügyben eljárást nem folytattak.
Pest Megye Önkormányzatának Gyermek- és Ifjúságvédő Intézete
Mint a többi megyében, úgy Pest megyében is előfordult, hogy a szülők kérték vér szerinti gyermekeik családba történő visszahelyezését, majd a gyermekek ismételten visszakerülnek az intézetbe. A szülők többsége azonban nem a szociálpolitikai támogatáshoz, hanem a gyermek után járó családi pótlékhoz kívánt hozzájutni. A támogatáshoz jellemzőbben a nevelőszülő családjában élő gyermek után akarnak hozzájutni, hiszen így akár egymillió kétszázezer vagy hárommillió forinttal is gyarapszik ingatlanvagyonuk, a pénzből azonban a nevelt gyermek egy fillért sem kap. Javaslat születhetne arra - írták -, hogy az OTP a támogatás folyósítása után legalább három évig ellenőrizze az érintett nevelőszülőknél  a feltételek meglététét. (5 éven belüli bontás, eladás, ajándékozás stb.)
Pest Megyei Rendőr-főkapitányság 
A megyében 1997-ben indult először büntetőeljárás. Eddig összesen 10 ügyben rendelték el a   nyomozást, amelynek során 43 rendbeli bűncselekmény alapos gyanúja merült fel. Eddig két ügyben fejezték be a nyomozást, egy esetben megrovással, egy esetben pedig (8 rendbeli bűncselekmény) vádemelési javaslattal fejeződött be a vizsgálat.
Somogy Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat.
A nevelőszülő OTP-hez címzett kérelméhez egyoldalúan, azaz az intézeti gyám, a GYIVI,  igazgatójának tudta és hozzájárulása nélkül másolatban csatolta a nevelőszülői jogviszonyra vonatkozó megállapodást.  Az OTP tehát a tényállás kellő tisztázásának hiányában állapította meg a lakáscélú támogatás összegét.
Jó példaként említhető, amikor a támogatásért a nevelőszülő a házas ingatlan tulajdonjogát (1/4) arányban a gyermek javára jegyeztette be, mint ellenértéket. Ez garancia is lehet arra, hogy a kiskorú önálló életkezdésekor lakással, lakrésszel rendelkezzen.

A nevelőszülő a házas ingatlanra ajándékozás jogcímen tulajdonjogot jegyeztetett be a gondozásában lévő gyermek(ek) javára.
Somogy Megyei Rendőr-főkapitányság
A megyében egy büntetőeljárás volt folyamatban, korábban nem folyt nyomozás. A Kaposvári Rendőrkapitányság vizsgálati osztálya  többrendbeli jelentős kárt okozó csalás bűntette miatt folytatott nyomozást két nagybajomi műszaki ellenőr ellen. 31 esetben valótlan tartalmú nyilatkozatot állítottak ki az építkezések készültségi fokáról, ez tette lehetővé a kedvezmény igénybevételét az OTP Bank Somogy Megyei Igazgatóságánál. A 31 család külön-külön 2-3 vagy több gyermek után igényelt - a jogszabályi lehetőségeknek megfelelően - 1,2 millió-2,4 millió Ft közötti kedvezményt. Az igényelt teljes összeg 54 millió forint volt, az eddig felvett összeg mintegy 45 millió forint. A vizsgálat szakértő bevonásával folyt.
Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat Gyermek- és Ifjúságvédő Intézete
Közvetett módon jutott a GYIVI tudomására, hogy egyes esetekben azért kezdeményezték a gondoskodás megszüntetésére vonatkozó gyámhatósági eljárást, mert a gyermekek visszahelyezését követően vehették csak igénybe a szociálpolitikai támogatást. Ezekre azonban jellemző, hogy a gyermekek a családban élő testvéreikhez kerültek vissza, akikről szüleik megfelelően gondoskodtak, az állami támogatást célszerűen használták fel.
1997-ben tapasztalt jelenség (40-50 eset), hogy azért került sor gyermekek, testvérpárok gondozásba vételére, mert a korábban szociálpolitikai támogatással felépített lakást nem tudták a szülők fenntartani, a család megélhetése veszélyeztetetté vált, s ehhez társultak életvezetési nehézségek. A probléma megoldására a felépült lakást áron alul értékesítették, vagy lebontották és az építőanyagot bocsátották áruba.
A kedvezmény visszafizetésére egy alkalommal került sor, mivel a nevelőszülő alkalmatlanná vált a gyermekek nevelésére, azok elkerültek tőle.
Abban az esetben, amikor a nevelőszülő a kedvezményt megkapta, de ezt követően 3 évig nem nevelte a gyermeket, alkalmassága azonban nem szűnt meg, a nevelés folytonosságát más gyermek kihelyezésével biztosították. Visszaélést nem tapasztaltak.
Az OTP Rt-vel szóbeli megállapodást kötött a GYIVI. Az OTP értesíti a kedvezmény igénybevételéről a GYIVI-t, a GYIVI értesíti az OTP-t a gyermek elkerüléséről, illetve újabb gyermek elhelyezéséről.
Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Rendőr-főkapitányság
A megyei rendőr-főkapitányság illetékességi területéhez tartozó kapitányságok 84 esetben indítottak büntetőeljárást ilyen ügyben. Több mint 50 %-ban, azaz 52 esetben került sor vádemelési javaslatra. A vizsgálat idején 17 ügyben folyt büntetőeljárás szociálpolitikai kedvezménnyel való visszaélésekkel kapcsolatos különböző bűncselekmények miatt (csalás, sikkasztás, hűtlen kezelés, magánokirat-hamisítás, közokirat-hamisítás, vesztegetés, befolyással üzérkedés).
Tolna Megyei Önkormányzat Gyermek és Ifjúságvédő Intézete
Az intézet állományába tartozó gyermeket sem vér szerinti, sem nevelőszülők nem használtak fel szociálpolitikai támogatás elnyerésére. A Tolna Megyei GYIVI igazgatója visszaélésekről vagy egyéb negatív jelenségről nem tudott. A GYIVI nyilvántartását nem használták fel bűncselekmény elkövetésére.

Tolna Megyei Rendőr-főkapitányság
1996. november 20-án a Gazdaságvédelmi Osztály nyomozást rendelt el csalás bűntette alapos gyanúja miatt. Tamási városban és környékén különböző közvetítőkön keresztül olyan személyek jutottak hozzá a kedvezményekhez, akiknek a törvény szerint ez nem járt. Mintegy 50-60 tetőtér beépítésére kértek vissza nem térítendő támogatást, amelynek során a többgyermekes családokat csak névlegesen szerepeltették az építkezők között. A felvett összegeket a szervezésben, tervezésben résztvevők és az engedélyezést aláírók között osztották szét, a családok minimális összeget kaptak nevük adásáért. A Tolna Megyei Rendőr-főkapitányság Vizsgálati Osztálya végzett nyomozást.
Vas Megyei Gyermek és Ifjúságvédő Intézet
A megyében szociálpolitikai kedvezménnyel kapcsolatban visszaélés nem volt.
Vas Megyei Rendőr-főkapitányság
Szociálpolitikai kedvezménnyel kapcsolatos ügyben feljelentés nem volt, nyomozás nem folyt.
Veszprém Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat
A megyében szociálpolitikai kedvezménnyel kapcsolatban visszaélés nem volt.
Veszprém Megyei Rendőr-főkapitányság
A Veszprém Megyei Rendőr-főkapitányság illetékességi területén feljelentés nem történt. A rendőrfőkapitányság gazdaságvédelmi osztálya az 1994. évi XXXIV. tv. 68. § alapján a megye egész területén ellenőrzte a támogatások igénybevételét 1995-1996-ra vonatkozóan, mely mintegy 1200 építkezést érintett. Eddig az alkotmányos jog sérelmére utaló információ nem érkezett.
Zala Megyei GYIVI
Nem válaszolt.
Zala Megyei Rendőr-főkapitányság
Szociálpolitikai kedvezménnyel kapcsolatos ügyben feljelentés nem volt, nyomozás nem folyt.
	
	Az elmúlt két évben a témával kapcsolatos híradások, tényfeltáró riportok, tanulmányok folyamatosan jelentek meg. A legutolsó 1998. december 5-én a Népszavában tudósított a salgótarjáni esetekről.
	A lakáscélú  támogatásokkal kapcsolatos tapasztalatok egy községi jegyző optikájából címmel a Magyar Közigazgatás c. folyóirat Fórum rovatában Encsencs jegyzője, Dr. Bihari Károly dolgozta fel a témát. Bemutatta a történeti előzményeket, a főhatóságokhoz intézett kezdeményezéseit és annak "eredményeit"; leginkább azonban az eredménytelenséget sérelmezte. Elemzi az 1996. évi módosítást, az öt évig terjedő kötöttségnek jelzáloggal való biztosítását (elidegenítési, elbontási tilalom). E biztosítékot a szerző nem tartja alkalmasnak a visszaélések megakadályozására. Dr. Bihari Károly a Magyar Közigazgatásban megjelent tanulmányában utal arra, hogy a lakásépítési kedvezmények nagymértékű emelkedése következtében szinte minden megyében valóságos építési láz tört ki. A jogszabály világosan rögzíti, hogy ez a kedvezmény az építési költség 65 %-át nem haladhatja meg. Szabályozott a készültségi fokkal arányos folyósítás, valamint az is, hogy a folyósítás milyen feltételek teljesülése esetén kezdhető meg. Az első jelzései 1995-ből származtak. Feljegyzéseket készített a folyósító pénzintézetekhez is, amelyben kérte a körültekintőbb eljárást, különös figyelemmel azokra az esetekre, amelyeknél  saját erő hiányában történik az építkezés. A felhívásnak nem volt foganatja. 
	Ezért a Pénzügyminisztériumhoz és a Belügyminisztériumhoz fordult, feltárta a lakáscélú támogatásokkal kapcsolatos  problémákat, tehát azt, hogy az önrész hiánya nélkül történő építkezés a gyakorlatban kudarcba fullad, halvány remény sincs arra, hogy az építtető anyagi lehetőségei pozitívan változzanak, az építkezés mégis beindul. Beadványaiban, felterjesztéseiben a trükköt is feltárta, melyet így foglalt össze: A támogatás feltételeinek a vizsgálata formális, a tekintélyes összegű támogatás szabad préda.
	Javasolta az egész folyamatot átfogó következetes és szigorú ellenőrzést és számonkérést. A támogatási rendszer fenntartása mellett tanulmányában annak ad hangot, hogy a visszaélések, gátlástalan ügyeskedések ellen kéri az intézkedést. Hangsúlyozza, hogy az igazi kárvallottak mindig azok lettek, akiknek érdekében a szabályozás született, akik a leginkább rászorultak a támogatásra. Nehezményezte, hogy az 1996-os jogszabálymódosítás, amely megkísérelt bizonyos gátakat beépíteni a lakásépítési támogatási rendszerbe, sokáig váratott magára. A probléma azzal a csoporttal van, amelynek nincs önrésze, és semmilyen remény sincs arra, hogy valaha is lesz. Ennek a rétegnek a társadalom segítségére van szüksége, mellyel megoldódhat a lakáshelyzetük. 
	A megoldásra egy ténylegesen megvalósult programot találtunk az "esély" 98/4 számában, Oraveczné Bodor Éva feldolgozásában. A lakásépítési program, melyben óriási feladatot vállalt a városi önkormányzat, illetve családsegítő szolgálat, Kiskunhalason vált valóra. A szolgálat a "szociális tervező" és az "érdekképviselő" feladatait vállalta fel. Kidolgozta a programot, megkereste az anyagi támogatás forrásait. A célkitűzés az volt, hogy a családok együtt maradhassanak gyermekük nevelésében, ne kényszerüljenek arra, hogy alacsony bevételüket albérletre fordítsák, vagyontárgyaikat eladják. Nem lehet mindenkor abból kiindulni, hogy a családok maguk felelősek a szociális helyzetük romlásáért, krízishelyzetük előidézéséért. Megfelelő környezetet és olyan helyzetet kell teremteni,  hogy maguk is aktívan együttműködjenek a szociális munkással. Kiskunhalason a program fő szövetségese a városi önkormányzat volt. Először egy szociális és egészségügyi alapítványt hozott létre. Az önkormányzat az alapítvány rendelkezésére bocsátott vízzel, villannyal ellátott húsz építési telket. Térítésmentesen biztosította az építtetőknek a két szoba, konyha, kamra, fürdőszoba, WC, előszoba felosztású lakás engedélyezett terveit. A házak úgy épületek, hogy később a tetőtér is beépíthető. Az önkormányzat - ahol az feltétlenül szükséges volt - további segítséget biztosított a lakásépítési támogatáson kívüli 35 % saját részhez. Az önkormányzat helyi rendeletet alkotott a lakásépítés és vásárlás helyi támogatásáról még 1995-ben. A helyi támogatás mértéke építés esetén az építési költség 30 %-a, mely Kiskunhalason 200.000 Ft volt. Ez a támogatás visszatérítendő kamatmentes kölcsön vagy vissza nem térítendő támogatás lehet, illetve a két forma együttesen volt alkalmazható. További helyi erőforrást jelentett, hogy az alapítvány biztosította az építkezés vezetőit, akik közül az egyiknek a műszaki vezetés, a másiknak a pénzügyi ügyintézés volt a feladata. Az alapítvány különböző pályázatokon vett részt. E célra 6 millió forint támogatást nyert. Saját megtakarítás szinte nem is létezett, hiszen majdnem minden család már hosszabb-rövidebb ideje munkanélküli volt. Saját erő csak elvétve jelentkezett esetleges korábbi bérlakás lelépési összegéből vagy munkáltatói támogatásból. Az OTP a családok által elvégzett munkát az összes költség 10 %-áig ismerte el. Hagyományos technológiát választottak az építtetők, és ez a vályogtégla volt, melyet maguk vetettek. A kalákában való építkezés is szerepet kapott. Az erőforrások főszereplője természetszerűleg a lakáscélú támogatás volt, de ez célját az előbbiekben kifejtett források nélkül nem tudta volna betölteni. 

	A lakásokat átlagban 71 m2 alapterületre tervezték, melyből 2,2 millió forint (3 gyermekes család) a lakásépítési kedvezmény. Az alapítvány által pályázati úton nyert összegből családonként 300.000 Ft jutott, ebből kellett elkészülnie az alapozásnak és a lábazatnak. E munkában aktívan vettek részt az építtetők. Az alapítványi támogatással és a saját munkával kellett eljutni az OTP által 35 %-nak elismert készültségi fokra, amit azt jelenti, hogy elkészült az alap és a falak a betonkoszorúig. A saját munka itt a leghatékonyabb (ásás, betonozás, vályog előállítása, segédmunka a falazásnál). Az alapítvány jogi eszközöket is bevezetett, hogy a felépülő házak ne válhassanak anyagi haszonszerzés eszközévé, hanem a gyermekek felnevelését szolgálják. A kiskunhalasi példát bemutató szerő megjegyzi, hogy bizonyára több jogász berzenkedne a biztosítékok láttán. A tulajdonnal való szabad rendelkezés szempontjából az alkalmazott megoldások vitathatók, - így például az értékesítési tilalom és az alapítvány elővásárlási joga, a  válás esetén a gyermekek javára történő lemondás a tulajdonrészről, a  tulajdonos a házba idegeneket nem fogadhat be. A program a gyermekek védelmében igen hatékony, s ezt fenn is kívánják tartani. A feltételeket a jelentkezők ismerték és azokat elfogadták.
	A kiemelkedő és példaként követhető program a nehéz anyagi körülmények között élő családokat megkíméli attól, hogy a gyermekek állami gondoskodásba kerüljenek. Hasonló sorsú családok nem egyszer azt a választ kapják az önkormányzatoktól, hogy nincs lakás és pénz a támogatásra. Ha egy családból három gyermek kerül nevelőotthonba, évi nevelésük közel egymillió forint, és ez az összeg - a gondozás éveitől függően - szorozható öttel, tízzel, tizenöttel. E számok már önmagukban eldöntik, hogy a költségvetésnek milyen formában kell segítenie.

Az ügy jogszabályi háttere: 

253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet az országos településrendezési és építési követelményekről
Lakás
105. § (1) A lakást és a hozzá tartozó helyiségeket úgy kell kialakítani, hogy azok együttesen tegyék lehetővé
a) a pihenést (az alvást) és az otthoni tevékenységek folytatását,
b) a főzést és az étkezést,
c) a tisztálkodást, a mosást, az illemhely-használatot,
d) az életvitelhez szükséges anyagok és tárgyak tárolását (pl. élelmiszer-tárolás, -hűtés, ruhanemű-, tűzelő-, gépkocsitárolás stb.).
(2) A lakás legalább egy lakószobájának hasznos alapterülete nagyobb legyen 17,0 m2-nél.
(3) A lakásnak fűthetőnek kell lennie.

A korábban hatályosi szabályozás:
2/1986. (II. 27.) ÉVM rendelet az Országos Építésügyi Szabályzat közzétételéről

Az otthon céljára szolgáló épületek
153. § (1) Az otthonépület
(3) A teljes háztartás vitelére szolgáló önálló rendeltetési egységnek legalább a következő helyiségekből kell állnia:
c) a tisztálkodás és mosás céljára fürdőszoba vagy mosdó-zuhanyozó, továbbá WC-berendezés (legfeljebb kétszobás egységben a tisztálkodóban elhelyezhetően, kétszobásnál nagyobb egységben önálló helyiségben, háromszobásnál nagyobb egységben legalább két WC-berendezést alkalmazva), mosás céljára szolgáló berendezések elhelyezési lehetőségével,
Tisztálkodóhelyiség, illemhely
158. § Tisztálkodóhelyiséget és WC-t akkor is létesíteni kell, ha – átmenetileg – közműves vízellátás még nincs, illetőleg árnyékszék építése is szükséges.

106/1988. (XII. 26.) MT rendelet a lakáscélú támogatásokról
A lakásépítési kedvezmény
2. § (1) Lakásépítés, -vásárlás céljára, a méltányolható lakásigény kielégítésére az építtetőt (vásárlót) az általa eltartott, vele közös háztartásban élő gyermekek és egyéb eltartott családtagok után az építési költség (eladási ár) megfizetéséhez vissza nem térítendő állami juttatásként lakásépítési kedvezmény (a továbbiakban: kedvezmény) illeti meg. A kedvezmény – a (2) bekezdés d) pontjában foglaltak kivételével – csak új lakás építésére (vásárlására) vehető igénybe közvetlenül vagy a használt lakás eladója útján közvetetten.
(2) Kedvezmény nyújtható:
a) magánlakásépítésre,
b) az értékesítés céljára épített és építtetett lakás megvásárlására,
c) olyan lakás megvásárlására, amelyet értékesítés céljára lakás építésére, építtetésére jogosult gazdálkodó szervezet, vagy annak bizományosa, megbízottja a tőle új lakást vásárló vevőjétől vett meg,....
g) a települési önkormányzat kijelölése alapján ingatlanközvetítő szervezettől való olyan lakás megvásárlására, amelynek tulajdonosát nyugdíjasok házában helyezték el.
(4) A kedvezmény összege gyermekenként 200 000 forint, kivéve az építtetővel – vásárlóval együtt költöző, a kölcsönszerződés megkötésének időpontjában meglévő (1) bekezdés szerinti, illetőleg (5) bekezdés alapján számításba vett második és harmadik gyermeket, akik után a kedvezmény összege gyermekenként 1 000 000 forint.
(7) A kedvezmény összege az építési költség (eladási ár) 65%-át nem haladhatja meg.
3. § (1) Az építtetőt (vásárlót) a kedvezmény akkor is megilleti, ha az építéshez (vásárláshoz) kölcsönt nem vesz igénybe.
(2) A kedvezmény összegét lakásépítés esetében a készültségi fokkal arányosan kell folyósítani, és a folyósítás akkor kezdhető meg, ha az építtető a kedvezményen és a pénzintézeti kölcsönön kívül eszközeinek legalább egyharmadát, készpénzben igazolt anyagi eszközei 80%-át a lakás építésére már felhasználta.

Az érintett alkotmányos jog: 

1949. évi XX. törvény a Magyar  Köztársaság Alkotmányáról

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
15. § A Magyar Köztársaság védi a házasság és a család intézményét.
17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
(3) A családok és az ifjúság helyzetével és védelmével kapcsolatos állami feladatokat külön rendelkezések tartalmazzák.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai:

	A megyei rendőr-főkapitányságok és megyei gyermekvédelmi szakszolgálatok tájékoztatása bizonyítja, hogy - a számos jogszabálymódosítás ellenére - a lakáscélú támogatások lakásépítési programjában kitűzött célt - a visszaélések miatt - nem tudja  betölteni. Az encsencsi jegyzőnek közölt véleménye szerint az építkezés akár közmunkaprogrammal, non-profit szervezet keretében vagy más kedvezményes lehetőség biztosításával, szervezett formában megvalósulhat. Ez Kiskunhalason már valóra vált. A program az önkormányzat és az általa létrehozott alapítvány nélkül nem valósulhatott volna meg. Ezért ez a vállalkozás példaértékű. Az önkormányzatoktól azonban általában nem várható el, hogy minden központi segítség nélkül maguk vezéreljék a szociális támogatásból épített lakások kivitelezését a teleknyújtástól a kulcsátadásig. Megfelelő központi pénzeszközök biztosításával olyan anyagi támogatást és szervezési feladatot azonban vállalhat az önkormányzat, amellyel a szociális támogatások legjobb felhasználását érheti el, s ezzel a kifosztás, a  jogszabályokkal való visszaélés megakadályozható. A jelenlegi szabályozás  lehetőségeivel visszaélők miatt a kiszolgáltatott építtetők ellehetetlenültek, hajléktalanná váltak, ezáltal az Alkotmányban garantált szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben  alkotmányos visszásság keletkezett. Ilyen körülmények között sérelmet szenvedtek a gyermekek alkotmányos jogai, a családban való nevelésük nem biztosítható, a szülők hajléktalanná válása miatt intézeti nevelésre szorulnak.
	A lakáscélú támogatásokkal kapcsolatos problémák a Kormány és a Pénzügyminisztérium előtt is ismertek. A közelmúltban a jelenség feltérképezésére négy megyét érintő tanulmány készítésre kérte fel a Pénzügyminisztérium a Magyar Művelődési Intézetet. E dolgozaban foglalt tényfeltárás, megállapítás jó alapot szolgáltathat a jogszabály módosítás irányára. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosaként feltétlenül szükségesnek tartom, hogy a magam eszközével is kezdeményezzem a jogi szabályozásból adódó alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság mielőbbi feloldását. 

	Megfontolandó és lehetséges megoldásnak tartom szerényebb adottságú és felszereltségű lakások építésének állami támogatását. Több önkormányzat ezt a gyakorlatot folytatta és folytatja a használatbavételi engedélyek kiadásakor, annak ellenére, hogy a korábban hatályos Országos Építésügyi Szabályzat köteleztően előírta fürdőszoba, (zuhanyzó), WC építését. Az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet már az előzőektől eltérően fogalmaz: A lakást és a hozzá tartozó helyiségeket úgy kell kialakítani, hogy azok együttesen tegyék lehetővé a tisztálkodást, a mosást, az illemhely-használatot. Mint látható fürdőszoba, zuhanyzó, WC megépítésének kötelezettségét nem írja elő. Így  biztosítható az, hogy szerényebb műszaki megoldású, olcsóbb kivitelezésű lakások épülhessenek a már korábban kialakult gyakorlat szerint. A támogatás összege esetleges önkormányzati támogatással és főként szervezési segédlettel e szerényebb műszaki tartalmú lakás megépítését  tenné lehetővé, ezáltal az állami támogatás teljes egészében az építtető család otthonára fordítódhatna. 
	A jogszabály érvényesülésének vizsgálatára tehát mindenképpen szükség van. Ezt alátámasztja a bemutatott országos körkép, és az a tény, hogy a visszaélések száma nem csökkent.
	Összegezve: A vizsgálat megállapította, hogy több alkotmányos emberi jog sérelme a visszaélésre lehetőséget adó szabályozással is összefüggésben van. A visszaélések megelőzését szolgálhatja az önrész kiváltása saját munkával és önkormányzati (szervezési és anyagi) segítséggel. Szükség van folyamatos önkormányzati és pénzintézeti ellenőrzésre. Meg kell találni azokat a jogi megoldásokat, amelyek a kiskorúak hosszútávú szociális védelmét jelentik és a családok együttartását szolgálják.

A j á n l á s o k : 

Az 1993. évi LIX törvény 25. §-a alapján  a következő ajánlással élek: 

1.) Felkérem a Pénzügyminisztert, kezdeményezze a lakáscélú támogatásokról szóló 106/1998. (II. 26.) MT rendelet módosítását, oly módon, 

a.) hogy a  vizsgálati jelentésben ismertetett induló tőkével nem rendelkező igényjogosult építtetői kör is biztonságosan vehesse igénybe a támogatást, 

b.) illetve gondoskodjon arról, hogy a szabályozás a jelenleginél nagyobb hatékonysággal zárja ki a visszaélés lehetőségét,

c.) határozza meg azokat a feltételeket, amelyekkel a hiányzó építtetői önrész részben vagy egészben más módon - többek között az önkormányzatok által nyújtott helyi támogatással - pótolható legyen.

Az 1993. évi LIX törvény 20. §-a alapján a következő ajánlással élek: 

2.)  Felkérem a Szociális és Családügyi Minisztert, hogy a megyei gyámhivatalok, gyermekvédelmi szakszolgálatok útján, a gyermekek védelmével összefüggő feladatából adódóan kísérje fokozottan figyelemmel a gyermekotthoni, illetve egyéb intézményi ellátás keretében nevelkedő gyermekek családi környezetbe történő visszahelyezését, annak objektív és szubjektív feltételeit, különösen akkor, ha erre aktuálisan a lakásépítéssel összefüggésben kerül sor.

Az 1993. évi LIX törvény 21. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlással élek: 

3.) Felkérem az országos rendőrfőkapitányt, hogy az ORFK bűnmegelőzési szakmai irányító feladatkörében - a korábbiakhoz hasonlóan - segítse elő a visszaélések megelőzésére vonatkozó javaslatok kidolgozását, különösen azzal, hogy az eljárások során szerzett  - esetleg jogszabálymódosítást is indokló - szakmai tapasztalatokat a pénzügyminiszternek jelezze.

Kérem a Pénzügyminisztert, hogy ajánlásaimmal kapcsolatban álláspontjáról, illetve intézkedéséről az 1993. évi LIX. törvény 25. §-a értelmében 60 napon belül értesíteni szíveskedjék.

Kérem a Szociális és Családügyi Minisztert és az Országos Rendőrfőkapitányt, hogy ajánlásaimmal kapcsolatban álláspontjáról, illetve intézkedéséről az 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése és 21. § (1) bekezdése értelmében 30 napon belül értesíteni szíveskedjék.

Budapest, 1998. december  16.

Gönczöl Katalin