OBH 7377/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kiss László

Az eljárás megindulása:
	Debreceni rádióamatőrök panasszal fordultak az állampolgári jogok országgyűlési biztosához az amatőr rádiózást érintő jogszabályi problémák, illetve a szakhatósági feladatokat ellátó Hírközlési Főfelügyelet eljárásaival kapcsolatos kifogások miatt.
	A beadvány alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
 1993. évi LXII. törvény a frekvenciagazdálkodásról
Az elektromágneses rezgések rádiótávközlési és egyéb nagyfrekvenciás célokra szolgáló tartománya feletti rendelkezés az állam kizárólagos joga. A rádiófrekvenciás tartomány felhasználását nemzeti és nemzetközi szinten védeni, és a frekvenciákkal tervszerűen gazdálkodni kell. Ennek megvalósítására az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
1. § (1) A törvény célja - összhangban a Magyar Köztársaság által nemzetközi szerződésekben vállalt kötelezettségekkel - az állam és a frekvenciahasználók jogainak és kötelezettségeinek, továbbá frekvenciagazdálkodási és zavarvédelmi szempontoknak a megállapítása.
A frekvenciagazdálkodás állami feladatai és azok ellátása
3. § (1) A Kormány feladata:
c) a rádiófrekvenciás tartomány igénybevételének összehangolása, elosztása, a frekvenciasávok rádiószolgálatok közötti felosztása, polgári és kormányzati célú megosztása, ennek nyilvánosságra hozatala;
d) a Frekvenciasávok Nemzeti Felosztási Táblázatának rendeletben történő megállapítása;
(2) A miniszter feladata:
c) a frekvenciahasználatból eredő állami tulajdonosi jogok gyakorlása, a rádiófrekvenciás tartomány igénybevételének összehangolása, elosztása, a frekvenciasávok felosztása, ennek nyilvánosságra hozatala;
e) a jogszabálysértések megszüntetése és szankcionálása;
(3) A (2) bekezdés a)-h) pontjaiban foglaltak keretében kell szabályozni:
b) a frekvenciakijelölési eljárást, nyilvántartás és adatszolgáltatást;
c) a frekvenciagazdálkodás hatósági feladatainak ellátását;
d) a rádióállomások létesítésének és működésének engedélyezését, és ezek ellenőrzését;
e) a rádióforgalmazást és ellenőrzését;
h) a rádiózavar-elhárítást;
4. § (1) A 3. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott feladatok közül:
a) a polgári célú frekvenciagazdálkodási feladatokat a közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter;
6. § (1) A rádiófrekvenciás tartomány felosztását - az új rádiótávközlő hálózatok, eszközök, műszaki megoldások elősegítése céljából szükség szerint, de legalább három évenként - a Kormány köteles felülvizsgálni.
7. § (1) A frekvenciagazdálkodás polgári célú hatósági feladatait a miniszter irányítása és felügyelete alatt működő egységes államigazgatási szerv látja el, amelynek központi szerve a Hírközlési Főfelügyelet, helyi szervei a területi hírközlési felügyeletek (a továbbiakban együtt: hatóság).
Rádióengedély
11. § (1) Rádióállomást üzemben tartani csak rádióengedély alapján szabad. A rádióengedélyt a hatóság - a miniszter által rendeletben megállapított - feltételek szerint adja ki.
(2) Idegen honosságú rádióengedélyek magyarországi elismerésének feltételeit a miniszter állapítja meg.
(5) A rádióengedély - a miniszter által jogszabályban meghatározott eseteket kivéve - jogerős frekvenciakijelölési határozat alapján, határozott időtartamra adható.
(7) A rádióengedélyben foglalt feltételek megtartásáért az engedélyes a felelős.
12. § (2) Visszavonható az engedély, ha az engedélyes a rádióengedélyben meghatározott feltételeket az üzemeltetés során nem teljesíti.
(3) Nem kaphat rádióengedélyt az eljárás jogerős befejezését követő három éven belül az, aki rádiótávközlő berendezést, valamint nagyfrekvenciás jelet, vagy mellékhatást keltő berendezést engedély nélkül üzemeltet.
19. § (1) A rádióforgalmazás szabályait - a Nemzetközi Rádiószabályzatban foglaltak szerint -
a) a polgári frekvenciagazdálkodás tekintetében a miniszter;
b) a kormányzati frekvenciagazdálkodás tekintetében a honvédelmi miniszter
határozza meg.
20. § (1) A hatóság az e törvényben meghatározottak végrehajtása érdekében hatósági ellenőrzést végezhet. Az ellenőrzési jogkör kiterjed
a) a frekvenciakijelölési határozatban, a rádióengedélyben, valamint a típusengedélyben meghatározott előírások és feltételek megtartására;
b) a rádióállomások és hálózatok rádióforgalmazásának, a forgalmazási szabályok megtartásának vizsgálatára;
c) a rádiótávközlő berendezések vagy egyéb célból nagyfrekvenciás jelet vagy mellékhatást keltő berendezések forgalomba hozatalával és használatával kapcsolatos feltételek megtartására;
d) a vételzavart okozó vagy vételzavar okozására alkalmas berendezések, készülékek, vezetékek és egyéb létesítmények vizsgálatára.
(2) A rádiótávközlő berendezés, a nagyfrekvenciás jelet vagy mellékhatást keltő berendezés tulajdonosa, birtokosa, bérlője, használója, telepítője köteles gondoskodni arról, hogy a hatóság arra feljogosított képviselője az (1) bekezdésben foglalt ellenőrzési jogkörében szükséges feladatait elvégezhesse.
(3) A rádiótávközlő berendezésekkel kapcsolatos ellenőrzésnél a hatóság - törvényben meghatározottak szerint - a rendőrség közreműködését igénybe veheti.
(4) A hatóság a jogszerű használat ellenőrzése érdekében a működő rádióállomások műszaki és forgalmi ellenőrzését a sugárzott jelek rádióvétele útján is végezheti.
(5) Az ellenőrzés során megfigyelt adás a (4) bekezdésben megjelölt cél érdekében rögzíthető és a rádiótávközlő berendezés használatával elkövetett jogsértés felderítése és bizonyítása során - külön törvényben foglaltak szerint - felhasználható. Az eljárás során fel nem használt felvételt - a rögzítéstől számított - harminc nap elteltével meg kell semmisíteni.
Rádiózavar-elhárítás
21. § (1) Rádiótávközlő berendezést, valamint minden olyan berendezést (gépet, készüléket, vezetéket, járművet vagy egyéb létesítményt), amely működése közben nagyfrekvenciás jelet vagy mellékhatást kelt, úgy kell üzemben tartani, hogy az a rádiószolgálatokban zavart ne okozzon.
(3) A frekvenciahasználat zavartalansága céljából a frekvenciagazdálkodóknak zavarelhárító szolgálatot kell fenntartaniuk és a rádiózavar-elhárítás érdekében együtt kell működniük.
(4) A hatóság a zavart okozó berendezés tulajdonosát
 a) a berendezés zavarszűrésére;
b) áthelyezésére;
c) üzemidejének korlátozására;
d) a rádiózavar más módon történő elhárítására
kötelezheti.
(6) A zavar elhárításának költségei a zavart okozó berendezés tulajdonosát terhelik.
25. § (1) Az e törvény alapján folytatott hatósági eljárásokra az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
232/1997. (XII. 12.) Korm. rendelet az egységes hírközlési hatóságról, valamint egyes hírközlést érintő jogszabályok módosításáról
3. § (1) A Főfelügyelet hatósági jogkörében, valamint a hatósági jogalkalmazási és felügyeleti tevékenység irányítása körében
q) rádiómérő-ellenőrző és zavarelhárító szolgálatot tart fenn;
A Budapesti Hírközlési Felügyelet feladatai
b) frekvenciagazdálkodással összefüggő hatósági feladatai
(2) A Főfelügyelet egyéb nyilvántartási, felügyeleti tevékenysége körében
c) a hírközlési ágazat hatósági jellegű szakképzései tekintetében - külön jogszabályban meghatározott szakmai képzések és szakképesítések követelményrendszere alapján - meghatározza a szaktanfolyamok tantárgyait, tanterveit, vizsgakövetelményeit, kinevezi a vizsgabiztosokat, lebonyolítja a vizsgáztatást, felügyeli és ellenőrzi a tanfolyami képzést.   
 9. amatőr rádióengedély kiadása;
10. az Ft. 19. §-ának (2) bekezdése alapján az amatőr és más rádiók kezelői alkalmassági vizsgáztatással kapcsolatos feladatok ellátása, rádióamatőr vizsgára vizsgabizottság kijelölése, a vizsgákról bizonyítvány kiadása, a vizsgázott rádióamatőrök nyilvántartása.   
A felügyeletek feladatai
 3. vételzavar okának felkutatása érdekében vizsgálat lefolytatása;
 4. vételzavar elhárítására kötelezés;
A felügyeletek szakhatósági és egyéb feladatai
6. § A felügyeletek illetékességi területüknek megfelelően - a külön jogszabályok alapján - szakhatóságként járnak el.
7. § A felügyeletek - a külön jogszabályban meghatározott szabálysértési ügyben - első fokú szabálysértési hatóságként járnak el.
7/1973. (XII. 27.) KPM rendelet a Rádió- és Televíziószabályzat kiadásáról
Melléklet a 7/1973. (XII. 27.) KPM rendelethez
Rádió- és Televíziószabályzat
Rádióberendezés üzembentartása
15. § (1) A rádióberendezést az engedélyes vagy az általa megbízott személy használhatja, illetőleg kezelheti. A rádióengedélyben meghatározott feltételek megtartásáért az engedélyes felelős.
(2) Ha a rádióengedély a rádióberendezés kezelését szakképesítéshez köti, azt csak szakképesítéssel rendelkező személy kezelheti; a kezelő az erről szóló bizonyítványt a rádióberendezés használata során magánál tartani és ellenőrzés alkalmával bemutatni köteles.
(4) A rádióberendezést tilos a Szabályzatban és a rádióengedélyben meghatározottól eltérő módon és célra használni. Tilos továbbá a rádióberendezéssel:
a) más távközlési berendezés üzemét zavaró vagy céltalan adást sugározni, ideértve a rádióberendezés adás nélküli üzemeltetését is;
b) felesleges vagy olyan jelet továbbítani, amelynek azonossága nem állapítható meg;
c) felesleges, hamis, csalárd, megtévesztő vagy erkölcsi szempontból kifogásolható közlést továbbítani.
Amatőr rádióengedély
20. § (2) Rádióamatőr engedélyt kaphat:
a) az a természetes személy, aki sikeres rádióamatőr vizsgát tett,
b) az a társadalmi szervezet, amely alapszabálya szerint ezen a területen is működik, és az amatőr rádióberendezésének kezelésére amatőrvizsgával rendelkező természetes személyt jelöl meg.
(3) A rádióamatőr engedély kiadása iránti kérelmet a Budapesti Hírközlési Felügyelethez kell benyújtani.
Rádióamatőr vizsga
21. § (1) A rádióamatőrök képzéséről és felkészítéséről az alapszabályuk szerint ezen a szakterületen működő társadalmi szervezetek gondoskodnak.
Amatőr rádióberendezés üzembentartása
22. § (4) Amatőr rádióberendezéssel csak a kísérletezésre, a berendezésre és az összeköttetésre vonatkozó közlést szabad adni, illetőleg venni. Közlésváltásra azt az idegen nyelvet szabad használni, amelyből az engedélyes a vizsgabizottság [21. § (3) bek.] előtt sikeres vizsgát tett; a nemzetközi rövidítések és jelek, valamint a Q-KODEX használata megengedett.
(7) Az engedélyesnek gondoskodnia kell arról, hogy berendezése illetéktelen személy használatába ne kerülhessen. Amennyiben az engedélyes lakó-, vagy telephelyétől tartósan távol marad, és az előbbi feltételt más módon teljesíteni nem tudja, a Szabályzat 19. §-ában leírtak szerint kell eljárnia.
1968. évi I. törvény a szabálysértésekről
Rádióállomásokkal kapcsolatos kötelességek megszegése
104. § (1) Aki
a) a frekvenciagazdálkodásról szóló 1993. évi LXII. törvényben foglaltakkal ellentétben rádiótávközlő berendezést, valamint nagyfrekvenciás jelet vagy mellékhatást keltő berendezést engedély nélkül vagy engedélytől eltérően üzemeltet, vagy
b) az a) pontban említett berendezések használatával olyan zavart okoz, amely a közrendet, illetőleg a közlekedés biztonságát veszélyezteti
ötvenezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Azt a rádiótávközlő berendezést, amellyel az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértést elkövették, el lehet kobozni.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatti eljárás a Hírközlési Főfelügyelet területi szervei, illetőleg a Főfelügyelet hatáskörébe tartozik.      
17/1968. (IV. 14.) Korm. rendelet egyes szabálysértésekről
Postai, távközlő (rádiótávközlő), valamint nagyfrekvenciás jelet, vagy mellékhatást keltő berendezések szabálytalan létesítése vagy üzemeltetése
63. § Aki a külön jogszabályban meghatározott hírközlési hatóság engedélye nélkül távközlő hálózatot, illetve összeköttetést létesít, helyez üzembe, alakít át, megszüntet, továbbá egyes hálózatokat engedély nélkül vagy az engedélytől eltérő módon kapcsol össze, vagy ezekre távközlő berendezést rákapcsol
húszezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
                           
A vizsgálat megállapításai:
	A beadványozók - debreceni rádióamatőrök egy csoportja - a következő kérdésekben kérték az állampolgári jogok országgyűlési biztosának segítségét:
1. A Hírközlési Főfelügyelet (HIF) és a Hírközlési Felügyeletek a rádióamatőr frekvenciák biztosítása érdekében a törvényben előírt ellenőrzési - szabálysértési hatóságként eljárási - kötelezettségüknek tegyenek eleget és úgy a szándékos, mint a nem szándékos - de műszakilag megszüntethető - zavarások kiiktatása érdekében a szükséges intézkedéseket tegyék meg.
2. A Közlekedési Hírközlési és Vízügyi Miniszter az elavult és többször módosított rendelet helyett, minél előbb a rádióamatőrök érekeinek is megfelelő, korszerű rendeletet hozzon a rádióamatőrök érdekképviseleti szerveinek egyetértésével.
3. Tegyen javaslatot a jelenleg is hatályos szabálysértési eljárási és szankcionálási jogszabályok olyan módosítására, amelyek bármely rádiófrekvencia - közöttük a rádióamatőr-frekvenciák - szándékos zavarása esetén, a megelőzés érdekében a jelenleginél megfelelőbb súlyú szankciót írnak elő.
	Az első ponttal kapcsolatban a beadványozók kifogásolták, hogy a kizárólag rádióamatőrök részére biztosított 144-146 Mhz frekvenciasávot, másrészt az ezen frekvenciákon telepített átjátszó állomások forgalmát nem azonosítható személyek szándékosan zavarják, illetve esetenként a zártláncú hálózatok (kábeltévék) is zavarják a frekvenciasáv használatát. A rádióamatőrök több bejelentést és a zavarásról készült hanganyagot küldtek a HIF részére, azonban a zavarások nem szűntek meg. A HIF tájékoztatása - de a beadvány mellékleteiben található információk szerint is - a szándékos zavarások megszüntetésének és szankcionálásának eredménytelensége a bizonyítás nehézségeire vezethető vissza. A szabálysértési eljárásban a kétséget kizáróan nem bizonyított tényt az eljárás alá vont személy terhére értékelni nem lehet. A kábeltévé hálózatok által okozott zavarás kiküszöbölése érdekében a felügyeletek minden esetben megteszik a szükséges intézkedéseket. A korlátozó intézkedések alkalmazásánál figyelembe kell venniük azt is, hogy a kábeltévé hálózatok nagyszámú fogyasztó számára nyújtanak szolgáltatást.
	A második pontban a beadványozók a Rádió- és Televíziószabályzat kiadásáról szóló 7/1973. (XII. 27.) KPM rendelet elavultságát kifogásolják. A beadvány szerint készült egy rendelet tervezet, amelyhez szakmai véleményüket is mellékelték. Ennek ellenére az új jogszabály kiadása késik. A Felügyelet egyetért a szakterületre vonatkozó jogszabályi korszerűsítés szükségességével, annál is inkább, mivel a hatályos jogszabály több olyan tilalmat, előírást is tartalmaz, amelyhez szankció nem kapcsolódik, ezért nem is tudnak ezeknek érvényt szerezni. Előrelépést jelent, hogy az elmúlt év végén megjelent a 232/1997. (XII. 12.) Korm. rendelet az egységes hírközlési hatóságról, valamint egyes hírközlést érintő jogszabályok módosításáról, továbbá a 204/1997. (XI. 19.) Korm. rendelet a Frekvenciasávok Nemzeti Felosztási Táblázatának megállapításáról. 
	A harmadik pont a szabálysértési eljárási és szankcionálási szabályok - a rádióamatőrök érdekeit jobban figyelembevevő - módosításának támogatását kéri. Az új szabálysértési törvény jelenleg ismert tervezete ilyen szempontokra nincs tekintettel. Továbbra sem fogja lazítani a bizonyítási szabályokat, esetleges új tényállások felvételének kezdeményezése pedig a szaktárca kompetenciájába tartozik.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz akkor lehet fordulni, ha a beadványt tevőt - megítélése szerint - valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Egy ügyben tehát - természetesen ide nem értve azt az esetet, amikor a hatóság az eljárás folytatását elmulasztja - akkor járhatok el, ha a kifogásolt hatóság eljárása befejeződött, és a beadványt tevő kimerítette a rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségeket. 
	A beadvány érdemi vizsgálata során a következőket állapítottam meg. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának és általános helyettesének eljárása a hatóságok által az állampolgároknak és más személyeknek alkotmányos jogaikkal összefüggésben okozott visszásság megállapítását vagy kizárását, illetve a visszásság orvoslását célozza. A hatóságok által elkövetett törvénysértés általában önmagában is alkotmányos visszásságot okoz - az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben - ám erre alkalmas lehet minden olyan intézkedés vagy mulasztás is, amely nem valósít meg ugyan törvénysértést, de az alkotmányos jogokkal összefüggésben sérelmet vagy ennek közvetlen veszélyét okozza.
	A vizsgált ügyben alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelem nem állapítható meg. Az amatőr rádiózás - minden társadalmi hasznossága ellenére - nem alkotmányos jog. A beadvány nem jelöl meg olyan hatósági eljárást, intézkedést vagy mulasztást sem, amely az állampolgári jogok országgyűlési biztosának intézkedését megalapozná. Önmagában az a tény, hogy a felügyeleti hatóság zavarelhárító eljárása, a rádióforgalmazást szándékosan zavaró személyek felderítése és tevékenységük bizonyítása eredménytelen, nem valósít meg jogsértést, feltéve, hogy a hatóság a jogszabályi keretek között járt el. Nem jogsértő egy adott szakterület szakmai szabályait tartalmazó jogszabály korszerűsítésének elhúzódása sem, még abban az esetben sem, ha ezt a szabályozás által érintett körben - jelen esetben a rádióamatőrök körében - sürgetően szükségesnek vélik. A jogszabály előkészítésére hatáskörrel rendelkező szaktárca és az amatőrök érdekeit képviselő Magyar Rádióamatőr Szövetség közötti egyeztetés orvosolhatja a problémát.	
	A fentiek alapján a vizsgált ügyben az eljáró hatóságok részéről jogszabálysértő intézkedést vagy mulasztást nem állapítottam meg, ezért a vizsgálatot alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság hiányában lezárom.		

Budapest, 1998. november 17.

Gönczöl Katalin