OBH 7348/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

A vizsgálat megindítása

A Népszabadság című lap 1997. augusztus 8-i száma "Dögkútról szerzett hústól halt meg" címmel cikket közölt egy hároméves polgári kisfiúról, aki dögkútból származó húst fogyasztott, majd nem sokkal később a Debreceni Orvostudományi Egyetem Klinikáján ételmérgezésben elhunyt. A cikk szerint Polgáron mindennaposnak számít, hogy a település lakóinak egy része a dögkútnál szerzi be az élelmiszert.

Mivel a rendelkezésemre álló információk alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonság és az egészséges környezethez való jog sérelmének gyanúját kizárni nem lehetett, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazással élve a fenti cikk alapján hivatalból vizsgálatot indítottam.

Eljárásom során két alkalommal kértem tájékoztatást Polgár Város Polgármesterétől, illetve megkerestem az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Hajdú-Bihar Megyei Tisztifőorvosát is, akit helyszíni vizsgálat lefolytatására kértem fel annak megállapítására, hogy a dögkutakra vonatkozó jogszabályi előírások érvényesülnek-e.

A megállapított tényállás

A cikkben a város polgármestere úgy nyilatkozott, hogy az önkormányzat dolgozóinak nem volt tudomásuk arról, hogy a település lakóinak egy része a dögkúthoz jár és onnan szerzi be az élelmet. Megjegyezte, hogy a haláleset előtt folyamatban volt az édesanya két gyermekének apjukhoz való áthelyezése.

Az ÁNTSZ és a Hajdú-Bihar megyei Állategészségügyi és Élelmiszerellenőrző Állomás képviselői 1997-ben helyszíni vizsgálatuk során megállapították, hogy a település gyűjtőhelyén található két hullaemésztő verem /dögkút/ már használaton kívüli, az állati hullák gyűjtése 2 db 240 literes műanyag konténerben történik. A település lakott területétől 1000 méternél nagyobb távolságra lévő gyűjtőhelyhez minden évszakban járható, szilárd burkolatú bekötőút vezet. A betonoszlopokra rögzített dróthálós kerítéssel körbekerített, kétszárnyú vaskapuval lezárt gyűjtőhely területének megközelítőleg a fele betonozott.

A gyűjtőhely hétköznapokon 8-16 óra között tart nyitva, a nyitvatartás ideje alatt a gyűjtőhelyet üzemeltető Városgondnokság alkalmazottja tartózkodik ott, aki végzi a területen szükséges takarítási-fertőtlenítési munkálatokat, jelen van az állati hullák beszállításánál és elszállításánál, ezenkívül begyűjti a település közterületéről az állati tetemeket.

A helyszíni ellenőrzés alkalmával az ÁNTSZ és a megyei Állategészségügyi és Élelmiszerellenőrző Állomás munkatársai az alábbi hiányosságokat állapították meg:
- a kerítés több helyen sérült, ezeken a helyeken a gyűjtőhely területére szabadon lehet ki-be közlekedni,
- a gyűjtőkonténerek fedéllel ellátottak, de nem zárhatók,
- a gyűjtőhelyen lévő két konténer nem alkalmas nagyobb állati tetemek befogadására,
- a terület betonozása erősen feltöredezett, nem tisztítható, nem fertőtleníthető,
- a használaton kívüli, megtelt dögkutak tartalmán nincs földtakarás,
- a gyűjtőhelyen hullakamra, boncolóhely nincs.
- a gyűjtőhely fúrott kútja műszaki hibás, használhatatlan állapotban van.

A megyei tisztifőorvos válaszában reagált a gyermek halálának okaként a cikkben megjelent állításra is: "Az elhunyt kisgyermek megbetegedése sem ételmérgezési, sem fertőző betegségként nem szerepel nálunk, mivel az eset kivizsgálása során étellel, döghús-evéssel való kapcsolatát igazolni nem tudtuk és a beteg váladékából /gyomortartalom, vér, széklet/ fertőző megbetegedés vagy ételmérgezés kórokozóját az intézetünk laboratóriumában elvégzett vizsgálatok nem mutatták ki."

A település polgármesteréhez intézett újabb megkeresésemben arról kértem tájékoztatást, hogy az észlelt hiányosságokat az Önkormányzat megszüntette-e.

A Polgármester Úr válaszában idézett a Hajdú-Bihar megyei Rendőr-főkapitányság igazságügyi orvosszakértői vélemény alapján készült, a nyomozás megszüntetéséről hozott határozatának indokolásából. Eszerint:"...megállapítható, hogy nevezett halála a klinikai észlelt gyomorbélhuzam gyulladásos megbetegedése, valamint a boncoláskor észlelt tüdőgyulladás egyaránt szerepet játszhattak a halálhoz vezető belső mérgeződéses állapot kialakulásához. Arra vonatkozóan, hogy nevezett gyors lefolyású, rövid időn belül halálhoz vezető megbetegedése és a feltételezett döghús között okozati összefüggés állna fenn, orvosszakértői szempontból nem igazolható."

A Polgármester beszámolt a hatósági állatorvos 1998-ban tartott helyszíni utóellenőrzéséről, melyre a korábban feltárt - és a Polgármesteri Hivatal jegyzőjének jelzett - hiányosságok miatt került sor. A jegyzőkönyvben az alábbi megállapítások szerepelnek:
- a Városgondnokság gondoskodott a terület aszfalt burkolattal történő bevonásáról,
- a területen lévő fúrott kutat működőképes állapotba hozták,
- a kifogásolt drótháló kerítést több alkalommal kicserélték, a bejárati rész kerítését hegesztett acélhálóval erősítették meg.
- a bejárati kapu zárása lakattal történik, amelyet azonban heti gyakorisággal pótolni kell,
- a gyűjtőhely kezelésére, a város területén elhullott állati tetemek összegyűjtésére a Városgondnokság egy főt foglalkoztat,
- a két darab megtelt, használaton kívüli emésztővermet leföldelték,
- az állati hullák gyűjtése továbbra is a két darab 240 literes műanyag konténerben történik, melynek elszállításáról heti két alkalommal gondoskodnak,
- nagyobb állati tetemek elhelyezésére egy nagyobb űrtartalmú fém konténer áll rendelkezésre,
- a gyűjtőhely területén hullakamra, bontóhely jelenleg sincs,
- a meglévő téglaépítményben a takarító és fertőtlenítő szerek, munkaeszközök tárolása történik,
- a kerítésen elhelyezett táblán olvasható a telep nyitvatartási ideje, továbbá az állati tetemek nyitvatartási időn túli, illetve kerítés melletti elhelyezésének tilama,
- elhelyeztek egy figyelemfelhívó táblát is, mely szerint a "Döghús fogyasztása az emberi egészségre ártalmas".

Az ügy jogszabályi háttere

Az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény 33. § g) pontja szerint az állomás első fokú állategészségügyi hatósági jogkörében illetékességi területén ellenőrzi a hatósági állatorvosok, a települési önkormányzatok jegyzője állategészségügyi hatósági tevékenységét.
A 42. § (2) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy a települési önkormányzat kötelező feladatként gondoskodik az állati hulladék ártalmatlanná tételével kapcsolatos feladatok ellátásáról.

Az egyes szabálysértésekről szóló 17/1968. (IV. 14.) Korm. rendelet 87. § (1) bekezdése kimondja, hogy aki az állatbetegségek megelőzésére vagy elfojtására, így különösen az állatbetegségek bejelentésére, az állatok oltására, gyógyítására, elkülönítésére, az állati hullák megsemmisítésére, valamint a fertőtlenítésre vonatkozó jogszabályt vagy az azon alapuló állategészségügyi rendelkezést megszegi, húszezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
A (2) bekezdés úgy rendelkezik, hogy a szabálysértés miatt az állategészségügyi és élelmiszerellenőrző állomás erre feljogosított dolgozója helyszíni bírságot szabhat ki.

Az Állat-egészségügyi Szabályzat kiadásáról szóló 41/1997. (V.28.) FM rendelet 39. § (1) bekezdése szerint állati hulladékokat emberi fogyasztásra felhasználni tilos.
A rendelet 44. §-a kimondja, hogy a települési önkormányzat képviselő-testülete gondoskodik a település közigazgatási területén keletkezett állati hulladék ártalmatlanná tételéről.

Az Állat-egészségügyi Szabályzat 5. számú függeléke az állati hulladékgyűjtők, hulladéktemetők, hulladékemésztő vermek, kedvtelésből tartott állatok kegyeleti temetője, létesítésének állat-egészségügyi feltételeiről szól.
1.1. Állati hulladékgyűjtőt, állati hulladéktemetőt, állati hulladékemésztő-vermet, valamint állati hulladékfeldolgozó üzem hulladéktemetőjét a 2/1986. (II. 27.) ÉVM rendelettel kiadott OÉSZ-ben foglalt előírások szerint, olyan helyen lehet létesíteni:
a) ahol minden évszakban járható bekötő út van,
b) a legközelebbi állattartó teleptől ezer méter védőtávolság biztosítható, kivéve, ha a hulladékgyűjtő, hulladéktemető, hulladékemésztő-verem kizárólag a telepről származó állati hulladék ártalmatlanná tételére szolgál. E létesítmények megvalósíthatók önállóan vagy társulási formában.
1.3. Az állati hulladéknak az ártalmatlanná tételig való megőrzése és boncolása céljából, minden állati hulladéktemető, állati hulladékemésztő verem, állati hulladékgyűjtő mellett, ezek fenntartói jól fertőtleníthető és zárt kamrát kötelesek létesíteni.
1.4. Az állati hulladékemésztő-vermet az OÉSZ előírásai szerint kell megépíteni és zárható fedéllel kell ellátni, melyen legalább 1,5 m x 1,5 m nagyságú zárható bedobónyílást kell kialakítani.
1.5. Ha a hulladékemésztő veremben az elhelyezett hulladék magassága a felszínt egy méterre megközelíti, a vermet legalább egy méter vastag földréteggel be kell temetni.
2.7. Az állati hulladéktemetőt be kell keríteni és zárható kapuval kell ellátni.

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése kimondja, hogy a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
A Magyar Alkotmány 18. §-a deklarálja, hogy a Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

A vizsgálat megállapításai

A rendelkezésemre bocsátott tájékoztatások alapján megállapítottam, hogy a Polgáron működő dögkút jelenleg a jogszabály által támasztott követelményeknek nagyrészt megfelel.

Az 1000 méteres védőtávolságon kívül eső gyűjtőhelyhez minden évszakban járható, szilárd burkolatú bekötőút vezet.

A használaton kívüli vermek leföldelése megtörtént. A kerítést több alkalommal cserélték, az illetéktelen behatolást a bejárati rész megerősítésével igyekeztek kizárni. A nagyobb állati tetemek befogadására a 240 literes műanyag konténerek nem voltak elegendőek, ezért a gyűjtőhelyen elhelyeztek egy nagyobb űrtartalmú, fémből készült konténert is. Az állati hulladék elszállításáról a Debreceni ATEV heti két alkalommal gondoskodik.

Lényeges intézkedés volt a műszaki hibás fúrott kút rendbehozatala - mivel így megszűnt a korábbi állapot, amikor a gyűjtőhely dolgozója a fertőtlenítőszereket víz hiányában töményen használta - valamint a terület aszfalt burkolattal történt bevonása is.

A megfelelő egészségügyi alapismeretekkel nem rendelkező egyének visszatartására eredményes lehet, ha a dögkutak közelében olyan táblákat helyeznek el, amelyek felhívják a figyelmet a döghúsfogyasztásnak az emberi egészséget veszélyeztető hatásaira. Ennek alapján mindenképpen jelentős intézkedés volt a döghúsfogyasztásnak az emberi szervezetre gyakorolt ártalmas hatásáról szóló figyelemfelhívó tábla elhelyezése.

Hiányosság, hogy a gyűjtőhely területén hullakamra, bontóhely nincs annak ellenére, hogy a Szabályzat az állati hulladéknak az ártalmatlanná tételig való megőrzése és boncolása céljából a fenntartó számára előírja a jól fertőtleníthető és zárt kamra létesítésének kötelezettségét. Polgáron a gyűjtőhely területén lévő építményben a takarító- és fertőtlenítőszereket, munkaeszközöket helyezték el. Az állati hulladék tárolása az elszállítások közötti időben a konténerekben történik, míg a boncolandó állati tetemeket a debreceni Állategészségügyi Állomásra szállítják.

A rendelkezésemre bocsátott tájékoztatás alapján megállapítottam, hogy a hullakamra hiánya változatlanul fennáll, az országgyűlési biztos azonban nem tud abban állást foglalni, hogy a hullakamra hiánya egészségügyi szempontból milyen következményekkel járhat.
"A gyűjtőkonténerek fedéllel ellátottak, de nem zárhatók" állapította meg a korábbi vizsgálat. Az utóbb lefolytatott helyszíni ellenőrzésről készült jegyzőkönyv erre a problémára nem tér ki, így nincs tudomásom arról, hogy ezt a hiányosságot időközben pótolták-e.

Megállapítottam, hogy a polgári dögkút üzemeltetője számos intézkedést tett az 1997-ben megtartott hatósági ellenőrzés során feltárt hiányosságokat orvoslása érdekében. A Polgármester tájékoztatása szerint a gyűjtőhely üzemeltetését végző Városgondnokságnak 1998-ban 400.000 Ft-ot kellett pótlásokra és javításokra fordítania.

Az országgyűlési biztos méltányolja az önkormányzatnak a dögkutakra vonatkozó jogszabályi rendelkezések megtartása érdekében tett erőfeszítéseit, a hullakamra létesítése azonban az Állat-egészségügyi Szabályzat alapján kötelező, így annak hiánya veszélyeztetheti az egészséges környezethez való jogot és azzal összefüggésben sérti a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvét.

Az észlelt visszásság orvoslása érdekében az 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján az alábbi ajánlással élek.

Felkérem a Hajdú-Bihar megyei Állategészségügyi és Élelmiszerellenőrző Állomás Igazgatóját, hogy vizsgálja meg, milyen következményekkel jár a Polgári gyűjtőhelyen a hullakamra hiánya, figyelemmel az állati hullák megőrzésének és boncolásának jelenlegi gyakorlatára. Kérem továbbá, hogy vizsgálata térjen ki a gyűjtőkonténerek zárhatóságának kérdésére is!

Budapest, 1999. szeptember 27.

Gönczöl Katalin