OBH 7256/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Borza Bea

A vizsgálat megindulása

A Magyarországon megjelenő 168 óra c. hetilap Levélhullás rovatában közzétett levél alapján
az országgyűlési biztos hivatalból vizsgálatot indított a Magyar Posta pénzforgalmi közvetítő szolgáltatásának eljárásával kapcsolatban, különösen az utalványozott pénzösszeg címzetthez való kézbesítésének hosszú ideje miatt.

A vizsgálatot az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16.§ (1) és (2) bekezdése alapján kezdeményeztem, mert felmerült az alkotmányos jogok sérelmének gyanúja.

A helyzet pontos feltárása valmint a megfelelő tájékozódás érdekében megkerestem a Magyar Posta Rt. Vezérigazgatóságát.

A megállapított tényállás

A rendelkezésemre bocsátott iratok, valamint a Posta Rt. információi alapján a következő tényállást állapítottam meg.

A lapban megjelent levelében a svájci állampolgárságú érintett egyebek mellett kifogásolta, hogy Magyarországon élő rokonai számára a Magyar Postán keresztül rendszeresen eljuttatott pénzküldemény több hetes késéssel érkezik meg a címzetthez. Ennek hátterében - álláspontja szerint - az áll, hogy a Magyar Posta saját kontóján tartott, és az így kamatozó összeggel nyereségre tesz szert.

A Magyar Posta Rt. Pénzforgalmi vezérigazgató-helyettese - az említett levél alapján feltett kérdésemre - azt a felvilágosítást adta, hogy a külföldön feladott postautalvány levélpostai küldeményként a Posta Elszámoló Közponban történt feldolgozás után még aznap eljut a kifizető postára abban az esetben, ha a kifizetés készpénzben történik. A kifizető posta, pedig általában másnap értesíti a címzettet a küldemény érkeztéről.

A küldemény bankszámlán keresztül történő utalványozása esetén az Elszámoló Központ ugyancsak az érkezés napján továbbítja az összeget a számlavezető bank felé, amely a beérkezés napját követő 3. banki napon vállalja az összeg jóváírását a címzett számláján. Abban az esetben, ha a címzett a készpénz felvételét követően rendelkezik bankszámlára utalásról az utalványlap másnap visszakerül az Elszámoló Központba, majd az ismételt feldolgozást követő napon érkezik a címzett bankjához.

Tájékoztatott továbbá a vezérigazgató-helyettes, hogy a nemzetközi postautalványok kézbesítését, kifizetését a Magyar Posta a nemzetközi megállapodások, a vonatkozó jogszabályok, valamint az általános Üzletszabályzat alapján végzi. A külföldi postaigazgatóságokkal történő elszámolás, pedig utólag a címzett számára való kifizetés után történik.

Tekintettel arra, hogy a szóban forgó - 168 óra c. lapban megjelent - levél alapján a vezérigazgatóság a levél írójának kilétét megállapíthatta, így az országgyűlési biztoshoz eljuttatott tájékoztatóval egyidejűleg az érintett számára is megküldte a releváns információkat. E levélben beszámol a kézbesítés módjáról, rendjéről valamint a hazai gyakorlatról. Felhívta a figyelmet, hogy előfordulhat késedelem vagy az utalvány elkallódása. Ebben az esetben Tudakozvány indítható mind a feladó, mind pedig a címzett részéről, mely során a Magyar Posta, illetve a külföldi partner soron kívül vizsgálatot folytat. Ez azonban a gyakorlatban igen ritkán fordult elő.

Ezt követően az érintett levelet juttatott el az országgyűlési biztoshoz, melyben számos olyan problémát is felvetett, melyek vizsgálatát nem teszi lehetővé az ombudsman hatáskörét szabályozó törvény. Ugyanakkor a vizsgálat szempontjából releváns - a nemzetközi postautalványokkal kapcsolatos - korábbi kifogásával összefüggő egyéb információt levele nem tartalmazott.

Jogszabályi háttér

1992. évi XLV. törvény
a postáról

2. § (1) Postai küldemény
d) a postautalvány.
2.§ (6) A (2) bekezdésben felsorolt postai tevékenységeken kívül az állami postai szolgáltató a vonatkozó külön jogszabályok és szerződés alapján egyéb tevékenységet (pl. bank-, értékpapír- és biztosítási ügynöki szolgáltatást, értékcikk-árusítást) is elláthat. A postai pénzforgalmi közvetítő szolgáltatás külön jogszabályi rendelkezés nélkül is végezhető. Mindezek azonban az alapellátás színvonalát nem veszélyeztethetik.

22. § (1) A szolgáltató a külföldről érkező, valamint a külföldre küldött és előzetes vámeljárás alá nem vont vámköteles küldeményt vámellenőrzésre – a meghatalmazottja jelenlétében – a vámhatóság részére bemutatja.
(2) A külföldről érkező küldeményt a szolgáltató – jogszabály rendelkezése alapján, vagy a címzett kérésére – a kijelölt vámhivatalhoz továbbítja és erről a címzettet értesíti.

23. § (1) A szolgáltató a postai szolgáltatási szerződés teljesítéséért – ideértve a küldemény sérülését, tartalomhiányát és elveszését is – az e törvényben meghatározott kivételekkel a Polgári Törvénykönyv szabályai szerinti felelősséggel tartozik. Nemzetközi forgalomban a nemzetközi szerződések szabályai az irányadók.

24. § (1) Nem felel a szolgáltató a postai szolgáltatások körében
b) a szolgáltatás késedelmes teljesítéséből eredő kárért, kivéve a "Gyorsan romló" különszolgáltatással feladott postacsomagban keletkezett értékcsökkenést;

133/1993. (IX. 29.) Korm. rendelet
a postai tevékenységről

9.§ (6) Külföldre küldendő pénzösszeget a devizahatóság előzetes engedélyével e célra kijelölt szolgáltatóhelyeken – nemzetközi postautalványon – lehet feladni.

22. § (1) A feladó, a címzett, illetőleg ezek megbízottjai kérésére a szolgáltató a küldemény sorsáról tájékoztatást ad (tudakozódás).
(2) Tudakozódni bármely szolgáltatóhelyen – a feladást igazoló feladóvevény bemutatásával – a feladástól számított egy éven belül lehet. A közönséges levélpostai küldeményekre vonatkozó tudakozódást a jogosult által készített címmásolat átadásával lehet kezdeményezni.
(3) Tudakozást a szolgáltató díj ellenében végzi. Ha a tudakozódási eljárás a szolgáltató mulasztását állapítja meg, a beszedett díjat vissza kell térítenie.
(4) A tudakozódás eredményéről a szolgáltató az érdekeltet belföldi forgalomban továbbított küldeményeknél harminc napon belül, nemzetközi forgalomban továbbított küldeményeknél pedig legkésőbb öt hónapon belül köteles írásban tájékoztatni.
(5) A szolgáltatóval szemben a kártérítési igény elévülési ideje a tudakozódási eljárás elintézési időtartamával meghosszabbodik.

Érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény
a Magyar Köztársaság Alkotmánya

13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A vizsgálat megállapítása

Az országgyűlési biztos felkérésére a Magyar Posta Rt. tényfeltáró vizsgálatot folytatott a jelen ügy alapjául szolgált esemény következtében. Ennek eredményéről a Társaság közvetlenül is értesítette az külföldi állampolgárságú érintettet. 

Ezt követően az érintett levelet juttatott el az országgyűlési biztos hivatalába, melyben a magyarországi címzett számlavezető bankja szolgáltatását kifogásolta.

Az országgyűlési biztos jelen ügyben az alkotmányos jogokkal összefüggésben hivatalból indult vizsgálata a Magyar Posta Rt-t - mint közszolgáltatót - érintette, nem terjedt ki az utóbb megnevezett pénzintézetre. A szükséges tájékoztatás, illetve a releváns információk ismeretében pedig megállapítható, hogy nem a Magyar Posta vonatkozó pénzforgalmi közvetítő szolgáltatása során, hanem a pénzintézeti tranzakciók alkalmával történt az utalt összegből levonás, mely a szolgáltatások díjaként értelmezhető. A készpénzátutalás késedelmének körülményeiről, pedig - jelen esetben - nem bizonyosodott be minden kétséget kizáróan a Magyar Posta mulasztása. 

Tekintettel arra, hogy az országgyűlési biztos számára a reá vonatkozó törvény nem nyújt lehetőséget bizonyítási eljárás lefolytatására, a felelősség megállapítása - az alkotmányos jogok szem előtt tartásával - nem lehetséges.

Mindebből következően megállapítom, hogy az alkotmányos jogokkal összefüggésben - különösen a tulajdonhoz való jog tekintetében - alapjogot sértő vagy veszélyeztető esemény nem történt, így az Alkotmányban deklarált, emberi jogot érintő visszásság megállapításának nincs helye.

Budapest, 1998. augusztus 31.

Gönczöl Katalin