OBH 7059/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Horváth Judit

A vizsgálat megindítása

Panaszos, jogi képviselője útján fordult hivatalomhoz. Panaszában azt sérelmezte, hogy Bogács Község jegyzője 1997. május 26-án kelt határozatával visszavonta üzletnyitási engedélyét a bogácsi strand területén. Panaszos ezt  megfellebbezte és egyidejűleg új engedély kiadását is kérte.  A jegyző a fellebbezést továbbította, de az új kérelmet határozatban nem bírálta el. Mivel a panasz érinti az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében foglalt jogorvoslathoz való jogot, a vizsgálatot megindítottam. Felkértem  a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy az ügyben vizsgálatot folytasson le. A hivatal vezetője határidőben válaszolt megkeresésemre.

A megállapított tényállás

Panaszos a bogácsi strand területén strandcikkeket árult pavilonból, bérelve a területet. Bogács Község jegyzője 1997. május 26-án kelt 998/97. számú határozatával visszavonta üzletnyitási engedélyét, mivel területfoglalási engedélyét 1996. december 31. után nem hosszabbították meg. Panaszos a határozatot megfellebbezte, és egyidejűleg új engedély kiadását is kérte, más tulajdonában álló pavilon bérlése mellett. Az új pavilon a stranddal szomszédos magántulajdonú területen található, de úgy helyezkedik el, hogy abból a strand felé árusítani lehet. A jegyző a fellebbezést továbbította, de nem bírálta el az új üzletnyitási kérelmet. Válaszlevelében azt közölte panaszossal, hogy az ingatlan tulajdoni lapján a bérelt üzlet nincs feltüntetve, valamint kérte a pavilon használatbavételi engedélyét is. 1997. június 12-én panaszos jogi képviselője ismét kérelmezte a működési engedély módosítását, illetve az új engedély kiadását. Július 4-én újabb beadványt intézett a polgármesternek és a jegyzőnek címezve, mivel az önkormányzat műanyag hullámpalával lekerítette a bérelt pavilont a strand felől, így megakadályozva abból az árusítási lehetőséget. A jegyző 998-5/97. számú levelében azt közölte a jogi képviselővel, hogy az engedélyt nem áll módjában kiadni, mivel panaszos a strand területén nem rendelkezik üzlet tulajdon-, illetve bérleti jogával.
A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője kérésemre az ügyet kivizsgálta. Tájékoztatott arról, hogy a Közigazgatási Hivatal 5958-2/97. számú határozatával felülbírálta Bogács Község jegyzőjének 998/97. számú I. fokú határozatát. A jogorvoslati eljárás során az I. fokú döntést kisebb változtatással helybenhagyta, az I. fokú határozat azonnali végrehajtást tartalmazó rendelkezését azonban megsemmisítette. A II. fokú hatóság által tartott helyszíni szemlén megállapításra került, hogy a vállalkozó az általa építési engedély nélkül elhelyezett pavilont időközben  a strandfürdővel szomszédos ingatlanról eltávolította, így jelenleg üzlethelyiséggel nem rendelkezik. A Közigazgatási Hivatal vezetője megállapította, hogy panaszos által benyújtott fellebbezésben foglalt működési engedély módosítása, illetve új működési engedély kiadás iránt előterjesztett kérelmet a jegyző valóban nem bírálta el, ezért a II. fokú hatóság a határozat rendelkező részében a jegyzőt az érdemi döntés soron kívüli meghozatalára utasította.

Az érintett alkotmányos jog és a vizsgálat megállapításai 

Az Alkotmány 57. § (5) bekezdése kimondja, hogy : " A Magyar Köztársaságban a törvényekben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti."
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 42. § (1) szerint a közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz. A 62. § (1) bekezdése értelmében az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. 
Az ügyben eljáró jegyző azzal, hogy a fellebbezésben benyújtott új kérelmet határozatban nem bírálta el, megfosztotta az ügyfelet attól, hogy a jogszabályban biztosított jogorvoslati jogával élhessen. Ezzel a mulasztásával megsértette az Áe. idézett rendelkezéseit, és alkotmányos visszásságot okozott az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében rögzített jogorvoslathoz való jog vonatkozásában.
Mivel az I. fokú hatóság felügyeleti szerve vizsgálata során a jogszabálysértést észlelte, és intézkedésével az alkotmányos visszásságot orvosolta, az ügyben ajánlással nem élek.

Budapest, 1997. november 13.

Dr. Gönczöl Katalin