OBH 7045/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr.Kántor Ferenc
Az eljárás megindítása

F. J. gyulai lakos panasszal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához. Sérelmezte, hogy részaránytulajdonú földjének csak egy részét adta ki a földkiadó bizottság (Bizottság), továbbá, hogy az FM Békés Megyei Földművelésügyi Hivatala (Hivatal) a bizottság által - annak megszűnéséig - ki nem adott részaránytulajdonú földjét még nem adta ki. Mivel a rendelkezésemre álló adatok alapján az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogbiztonság megsértésére lehetett következtetni, az ügyben vizsgálatot rendeltem el és írásban, majd rövid úton is megkerestem a Hivatalt. 

Megállapított tényállás

A beadvány szerint panaszos 340 aranykorona értékű részaránytulajdonnal rendelkezik, melynek egy részét a Bizottság 1995. augusztus 10-én kelt határozatával a földkiadási eljárás során panaszos részére kiadta. Azonban a Bizottság - megszűnéséig - panaszos földkiadási ügyében az eljárást nem fejezte be,  ezért   panaszos   beadvánnyal  fordult  a  Hivatalhoz,  melyre  a  Hivatal a 68-2/1997. iktató számú levelében  azt a választ adta, hogy "1996. december 31. napjával a földkiadó bizottságok megszűntek, a még esetlegesen jogerősen be nem fejezett részaránytulajdonnal kapcsolatos ügyeket az FM Hivatal érdemi határozat kiadásával fogja lezárni, és az majd az érintettek részére kézbesítésre kerül. A földkiadó bizottság által kiadott, illetve kijelölt földek vonatkozásában azonban a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény 26. §-35. §-a lehetőséget biztosít a birtok-összevonási célú földcserékre." 

Ezt követően  panaszos az országgyűlési biztoshoz fordult. Az országgyűlési biztos általános helyettese panaszos földkiadási ügyének tisztázása érdekében megkereste a Hivatalt. A Hivatal a megkeresésre válaszolva többek között kifejtette, hogy "Panaszos ügyében a Gyulavári Földkiadó Bizottság járt el, az eljárás nem tekinthető befejezettnek. A még jogerősen le nem zárt ügyekben a Földművelésügyi Hivatal ezt követően fog eljárni, érdemi határozattal."

Az országgyűlési biztos általános helyettesének rövid úton történt megkeresésére a Hivatal 1998. II. 17. napján azt a tájékoztatást adta, hogy a panaszolt földkiadási ügyben az eljárást még nem fejezte be.

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 3. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy: A közigazgatási szerv eljárása során államigazgatási ügyben e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.

A (6) bekezdés rögzíti, hogy: Ezt a törvényt a honvédelmi, a külkereskedelmi igazgatási, a társadalombiztosítási, az adó-, jövedéki és vámigazgatási, az iparjogvédelmi ügyekben, továbbá a tisztességtelen piaci magatartás tilalmáról és a versenykorlátozásról, az árak megállapításáról, a biztosítóintézetekről és a biztosítási tevékenységről, a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról, az értékpapírok forgalomba hozataláról, a befektetési szolgáltatásokról és az értékpapír-tőzsdéről, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztárakról, valamint a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló törvényben meghatározott, valamint az atomenergia alkalmazása körébe tartozó tevékenységekre vonatkozó ügyekben akkor kell alkalmazni, ha jogszabály másként nem rendelkezik. 

A (7) bekezdés előírja, hogy:  E törvény hatálya a szabálysértési és az állampolgársági eljárásra nem terjed ki. 

A (8) bekezdés rendelkezései szerint: A (6) és (7) bekezdésben nem említett államigazgatási eljárásokra vonatkozó jogszabályok e törvény rendelkezéseitől csak akkor térhetnek el, ha ezt e törvény megengedi. 

Az Áe. 4. § (1) bekezdése szerint: A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve – kérelemre vagy hivatalból – utasítja.

Az Áe. 15. § (1) bekezdése kimondja, hogy: Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. 

A földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény 9/B. § (1) bekezdése szerint: Ha a földkiadó bizottság a feladatainak végrehajtását a 9/A. § (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá a (4) bekezdésében meghatározott határidőig sem fejezi be, vagy a közgyűlés még ezt megelőzően megállapítja megszűnését, a földkiadó bizottság a még jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban levő földkiadási ügyeket átteszi az FM hivatalhoz.

A (2) bekezdés úgy szól, hogy: Az FM hivatal az (1) bekezdés rendelkezései alapján a hozzá áttett ügyekben a 4/B. § (5) bekezdésének szabályai szerint jár el.

A (3) bekezdés kimondja: A földkiadó bizottság az eljárása során keletkezett iratokat a megszűnésétől számított 15 napon belül köteles áttenni az FM hivatalhoz. 

Az 1993. évi II. törvény - 9/A. §-ának (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá (4) bekezdésében megjelölt okok miatt - az FM hivatalhoz áttett ügyek intézésére határidőt nem állapít meg. Ezért az említett okok miatt áttett ügyek intézésére a határidőt az Áe. 15. §-a állapítja meg.

Az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) ÁB. számú határozatának indokolásában elvi éllel szögezte le:  

Az államigazgatási eljárást szabályozó törvények nem biztosítanak sem jogorvoslati lehetőséget, sem más hatékony jogi eszközt – még a kérelemre indult eljárásokban sem – az ügyfélnek arra, hogy a közigazgatási határozat meghozatalát – a jogszabályokban előírt elintézési határidő huzamos idejű elmulasztása okán – kikényszeríthesse. 
Nincs alanyi joga a kérelmezőnek arra, hogy a közigazgatás hallgatása esetén ügyének eldöntése érdekében valamilyen jogorvoslattal élhessen. A döntés hiánya miatt nem nyújthat be fellebbezést, s nem kérhet bírósági felülvizsgálatot sem. Ezen jogorvoslati eszközök igénybevételét ugyanis a törvények – kiemelten az Áe. 62., 71. és 72. §-ai – csak a már meghozott határozat megtámadása céljából teszik lehetővé.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás – adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama – előre kiszámítható legyen. 
Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. Az ügyfélnek ugyanakkor alapvető érdeke fűződik e döntés mielőbbi meghozatalához.

A rendelkezésre álló iratok és az FM hivatal tájékoztatása alapján megállapítható volt, hogy az FM hivatal panaszos földkiadási ügyét az Áe. szerinti érdemi határozat meghozatalára nyitva álló határidő alatt nem intézte el. 

A vizsgálat megállapította, hogy a Hivatal a hozzá áttett ügyet - a rendelkezésére álló 30 napos ügyintézési határidőt figyelmen kívül hagyva - nem bírálta el, nem hozott határozatot, megsértve ezzel az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt - "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam" - rendelkezéséből folyó jogbiztonság alkotmányos elvét. Ez az eljárás ugyanakkor sérti a panaszos alkotmányban rögzített tulajdonhoz való jogát is, és így alkotmányos visszásságot okoz.

Ajánlás

Az alkotmányos visszásság megszüntetése érdekében a következő ajánlást teszem: 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1), (2), (3) bekezdésére hivatkozással felkérem Hivatalvezető urat, panaszos földkiadási ügyében az elsőfokú eljárás haladéktalan lefolytatására, ingatlan nyilvántartási bejegyzésre alkalmas határozat meghozatalára, s arra, hogy ajánlásom tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve megtett intézkedéséről ajánlásom kézhezvételétől számított 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjék. 

Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, illetve az FM Békés Megyei Földművelésügyi Hivatalának vezetőjét is tájékoztattam.                             

Budapest, 1998. február 18. 

Dr. Polt Péter