OBH 7030/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése

							       Előadók: Dr. Mizerák Judit
							                      Dr. Garamvári Miklós

A vizsgálat megindítása 

Az írott és elektronikus sajtóban közreadott híradások valamint néhány, nevének elhallgatását kérő személy bejelentése alapján a felsőoktatási intézmények ún. nulladik évfolyamaival kapcsolatos anomáliák vizsgálatát rendeltem el 1997. július 29-én az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv) 16. § (2) bekezdése alapján.

A vizsgálatot hivatalból indítottam, tekintettel arra, hogy a rendelkezésemre álló információk alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok, a jog-és esélyegyenlőség, a diszkrimináció tilalma elve sérelmének gyanújára engedtek következtetni.

A vizsgálat megindításával egyidejűleg megkerestem az Eötvös Loránd Tudományegyetem, a József Attila Tudományegyetem, a Janus Pannonius Tudományegyetem, a Kossuth Lajos Tudományegyetem, a Miskolci Egyetem, a Semmelweis Orvostudományi Egyetem, a Debreceni Orvostudományi Egyetem, a Szent-Györgyi Albert Orvostudományi Egyetem, a Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetem, valamint a Pázmány Péter Katolikus Egyetem rektorait és az Obtv. 18. § (4) bekezdésére hivatkozva tájékoztatásukat kértem arra vonatkozóan, hogy a vezetésük alatt álló intézmények karain az 1997/98-as tanévben indítottak-e olyan előkészítő tanfolyamot, amelynek legsikeresebb résztvevői felvételi vizsga nélkül juthatnak be az egyetemekre. 

A jelentés elkészültéig a Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetem és a Pázmány Péter Katolikus Egyetem nem adott érdemi választ, ezért az általuk folytatott gyakorlatot nem állt módomban vizsgálni.

Az érintetteket felkértem, hogy tájékoztatásuk terjedjen ki arra, hogy a tanfolyamindítás milyen feltételek alapján (felvételi vizsgán elért eredmény, létszám, részvételi díj) történik, mire épül és milyen szakmai terv szerint folyik. Érdeklődtem arról is, hogy a tanfolyamok legsikeresebb hallgatói tesznek-e felvételi vizsgát vagy vizsga nélkül nyernek felvételt.  

A jelen vizsgálat megállapításai a szúrópróba szerint megkeresett felsőoktatási intézményektől kapott és a Felsőoktatási Felvételi Tájékoztató című kiadványban közreadott információkon alapulnak. 

Az érintett alkotmányos jogok 

Eljárásom során a következő alkotmányos jogokat vizsgáltam az üggyel kapcsolatban:

1.) A Magyar Köztársaság Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

2.) Az Alkotmány 16. §-a szerint a Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.

3.) Az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése rögzíti, hogy a Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.

4.) Az Alkotmány 70/A. § (3) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.

5.) Az Alkotmány 70/F. §-ának (1)-(2) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot, amelyet a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósít meg.

A megállapított tényállás 

1. Eötvös Loránd Tudományegyetem
Az ELTE Szociológiai, Szociálpolitikai Intézet és Továbbképző Központjában (a továbbiakban: Szociológiai Intézet) valamint Bölcsészettudományi Karán (angol, művészettörténet, régészet, francia, pedagógia, olasz, szláv nyelvek, könyvtártudomány, magyar nyelvészet, magyar irodalom, történettudomány, pszichológia, német szakokon) 1996 óta folynak az önköltséges, nulladik évfolyam elnevezésű vagy jellegű tanfolyamok.  A kapott tájékoztatás szerint a tanfolyamra jelentkezésnek nincsenek különös feltételei. Arra az érettségizett és a középiskola negyedik osztályát végző fiatalok valamint a szakra a tárgyévben fel nem vettek jelentkezhetnek. A tanfolyamok 176-196 óra közötti szervezett oktatást biztosítanak. 

Az ELTE Szociológiai Intézeténél a felvételi előkészítő befejezésekor a résztvevők vizsgadolgozatot írnak, és azok, akik a vizsgadolgozatot 90 százalék feletti eredménnyel írják meg, a felvételi vizsga alól felmentést kapnak. Az e teljesítményi szint alatt maradók csak felvételi vizsgával nyerhetnek felvételt. Az előkészítő tanfolyam díja egy évre 70.000 forint.

A Bölcsészettudományi Kar különböző szakain egységes az előkészítő tanfolyamon nyújtott teljesítmény alapján járó felvételi mentesség és a felvételi többletponthoz jutás. Felvételi vizsga nélkül kerül felvételre, akinek a felvételi előkészítő tanfolyam két félévének átlaga legalább 4,00. Három felvételi többletponthoz jut az a jelölt, akinek a két félévi átlaga 3,73-3,99 között van, végül két felvételi többletpont jár annak, akinek a két félév átlaga 3,51-3,69 között van. A fent ismertetett tanfolyam díja az ELTE Bölcsészettudományi Karán egységesen évi 90.000 forint.

Az ELTE Természettudományi Karán (kémia, biológia, matematika, geológia, földrajz szakokon) indítanak felvételi előkészítő képzést. A kémia, biológia és geológia szakokon a kapott tájékoztatás szerint a tanfolyamra jelentkezésnek nincsenek különös feltételei, arra jelentkezhetnek az érettségizettek, a felvételt nem nyertek és a 4. osztályos középiskolások egyaránt. Matematika szakon a tanfolyamra felvétel feltétele a középiskolai érettségi bizonyítvány. Földrajz szakon a képzésben az vehet részt, aki legalább jó rendű középiskolai érettségi bizonyítvánnyal rendelkezik, és földrajzból jó vagy jeles érdemjegyei voltak; emellett túljelentkezés esetén a tanfolyamot megelőző felmérő dolgozat alapján felvételt nyert. Felvételi vizsga nélkül kerülnek felvételre földrajz szakon a nulladik évfolyam hallgatói közül azok, akiknek a rendszeres teljesítmény-felmérések során az összesített pontszám legalább 90 százalékát elérték (ezzel összpontszámuk 108). Vegyész, kémiatanári, geológus szakon a tanfolyam elvégzése után a maximális 120 ponttal azok kapnak felvételi mentességet, akik a tanfolyam ideje alatt írt három dolgozatból összesen 80 százalékos teljesítményt érnek el. Matematika tanári szakon a nulladik évfolyam hallgatói közül pedig azok, akik a tanfolyam során írt dolgozatok követelményeit legalább 80 százalékban teljesítik (így összpontszámuk 120). A 80 százalékos szint alatt teljesítőket részarányosan pontozzák. A képzés időtartama szakonként változó, 140-220 óra között van. A tanfolyam díját szakonként ötvenezer és nyolcvanezer forint között állapították meg.

Az ELTE Állam-és Jogtudományi Karán is évek óta folyik az állam-és jogtudományi alapismeretek elnevezésű szaktanfolyam. A tanfolyamra azok jelentkezhetnek, akik az ELTE Állam-és Jogtudományi Karán sikertelen felvételi vizsgát tettek. A tanfolyamra való bekerülés alapja a felvételi vizsgák során elért felvételi összpontszám által kialakított sorrend. Valamennyi felvételi vizsgát tett jelentkezhet, aki a Kar által a folyó évben meghúzott ponthatár alatt, de a Művelődési és Közoktatási Minisztérium, valamint  az Országos Felvételi Iroda által meghatározott minimumpont felett ért el eredményt. A szaktanfolyam 1997/98-ra meghirdetett keretszáma 400 fő. A szaktanfolyam elsődleges célja nem a felvételi vizsgára való felkészítés, de tekintettel arra, hogy a résztvevők elsősorban a Karra történő felvételt célozzák meg, a szaktanfolyam kötelező tárgyai mellett a jelöltek kérésére a Kar választható jelleggel a tanfolyam utolsó periódusában a felvételi tárgyak oktatását  is felvette. A képzés tartama 384 óra. A tanfolyam órarend szerint folyik, és az egyes tárgyak lezárásakor a jelöltek vizsgát (versenyvizsga) tesznek, amelyek végeredményeképpen kialakuló évfolyamrangsor függvényében a Kar felvételi mentességet, illetőleg többletpontokat kínál a felvételi vizsgák alkalmával.  Az egyes vizsgákon maximum 100 pont szerezhető, ennek megfelelően a letett 12 vizsga alapján megszerezhető pontok száma összesen 1200. A jelöltek közül azok számíthatnak az 1998. évi felvételi vizsga nélküli felvételre, akiknek a 12 vizsgán elért összpontszáma - átszámítva - a 4,00 átlageredményt eléri, illetve meghaladja. Átszámítással a 4,00 vizsgaátlagnak 901 pont felel meg. Amennyiben a 901 pontot elérő résztvevők száma meghaladja a Kari Tanács által meghatározott 60 főt, úgy az elért pontszámok alapján felállított rangsor szerinti első 60 fő nyer felvételi mentességet. Amennyiben a résztvevők közül 60 fő nem éri el a 901 pontot, úgy felvételi mentességet az kaphat, akinek az eredménye a 4,00 átlagot elérte. Felvételi többletpontot az kaphat, akinek a 12 vizsgán elért összpontszáma - átszámítva - legalább a 3,51 átlageredményt eléri vagy azt meghaladja. 3,51 vizsgaátlagnak 826 pont felel meg. Közülük a felállított rangsor szerinti első 140 fő válik jogosulttá felvételi többletpontra. 
a) Nyolc többletpontra jogosult az a résztvevő, aki a 901 pontot elérte, de a létszámkorlátozás miatt nem kapott felvételi mentességet.
b) Öt többletpontra jogosult az a jelölt, akinek a vizsgákon elért pontszáma 863-901 pont (3,71-4,00) közé esik.
c) Három többletpontra jogosult az a résztvevő, akinek a vizsgaátlaga a 3,51 átlagot (826 pont) elérte, illetve meghaladta.

A fent ismertetett szaktanfolyam díja 120.000 forint.

Az 1997. évi Felsőoktatási Felvételi Tájékoztatóban nem szerepeltették az előkészítő tanfolyamok létszámkeretét, a tanfolyamok térítési díjait, a  minősítés rendjét, az alkalmazott rangsorolás elveit, az ellenőrzés módját, és az ÁJK kivételével a felvételi többletpontszám szerzésének lehetőségére való figyelemfelhívást. 
   
2. Janus Pannonius Tudományegyetem
A Janus Pannonius Tudományegyetem Állam-és Jogtudományi Karán 1996 óta indítanak nulladik évfolyamot. Erre azok a hallgatók jelentkezhetnek, akik résztvettek a felvételi eljárásban, de pontszámuk nem érte el a szak felvételi ponthatárát.  A nulladik évfolyam 1997/98-ra meghirdetett keretszáma 200 fő. A képzés tartama 330 óra. A tanfolyam órarend szerint, heti három alkalommal folyik, és az egyes tárgyak lezárásakor a résztvevők vizsgát tesznek. A vizsgákon 5-10 pont szerezhető, ennek megfelelően a letett 12 vizsga alapján megszerezhető pontok száma összesen 100. A vizsgák végeredményeképpen kialakuló évfolyamrangsor függvényében a Kar felvételi mentességet ad az induló létszám huszonöt százalékának (tehát maximum 50 főnek) illetőleg - szintén az évfolyamrangsor alapján - két felvételi többletpontot ad a fennmaradó létszám 20 százalékának, mindkét esetben tekintet nélkül arra, hogy pontokban kifejezve milyen teljesítményt nyújtottak.  A fent ismertetett tanfolyam díja 100.000 forint.

Az 1997. évi Felsőoktatási Felvételi Tájékoztatóban nem szerepeltették az előkészítő tanfolyam létszámkeretét, a tanfolyam térítési díját, a  minősítés rendjét, az alkalmazott rangsorolás elveit, az ellenőrzés módját és a felvételi többletpontszám szerzésének lehetőségére való figyelemfelhívást. 

3. Miskolci Egyetem
A Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kara az 1997/98. tanévben hirdette meg először nulladik évfolyamát. A képzésre elsősorban azok jelentkezhetnek, akik 1996-ban és 1997-ben bármely állam- és jogtudományi karon felvételi vizsgát tettek. Az évi létszámot 200 főben maximálták, a sorrendet az elért felvételi eredmény szabja meg. Túljelentkezés és azonos feltétel esetén a vonzáskörzetbe tartozókat előnyben részesítik. A képzés költsége félévenként 50.000 forint, akik latin nyelvet is tanulni kívánnak, 60.000 forintot fizetnek. A képzés tartama két szemeszterben 576 óra, amelynek keretében felvételi tárgyakat és szakmai megalapozó stúdiumokat oktatnak. A minősítés két módon történik, zárthelyi dolgozatok és szóbeli vizsgák által. A zárthelyi dolgozatok egyenként 15 pontot érnek, a szóbeli kollokviumok egyenként 30 pontot számítanak. A szóbeli vizsgáknál a minősítés a hagyományos osztályzással történik. A zárthelyi vizsgák esetében az értékelésnél - a végeredménynél adódható holtverseny kiküszöbölése érdekében - magasabb pontszámokat alkalmaznak, így az előkészítő kurzus két féléve alatt összesen 600 pont érhető el. A II. félév végén a jelöltek próbafelvételit tesznek, amelynek pontozási rendszere megegyezik a rendes nappali felvételiével. 

A tanfolyami hallgatók eredményeinek értékelése a következők szerint történik:
a) A kitűzött tudásszint 70%-ának elérése esetén maximum 20 hallgató részére nappali tagozatra szóló felvételi mentesség.
b) A kitűzött tudásszint 70%-ának elérése esetén (ha nem került be felvételi nélkül) 5 felvételi többletpont.
c) 60% elérése esetén maximum 30 fő részére levelező tagozatra történő felvételi mentesség.
d) Mentességet nem nyert hallgatók részére 60% elérése esetén 3 felvételi többletpont.
e) Egyetemi felvétel esetén meghatározott tárgyak alóli teljes vagy részleges felmentés.
f) Egész éves teljesítmény alapján elért jeles esetén latin nyelvből 2 felvételi többletpont biztosítása.
g) Részvételt igazoló oklevél, következő tanfolyamra való automatikus bejutás biztosítása.

A miskolci jogi kar tanácsa úgy döntött, hogy a felvételi mentességben részesülők aránya az adott évre felvehető első éves hallgatók 10%-ánál magasabb nem lehet. A tanfolyamon való részvétel nem jelent automatikus felvételt, felvételi mentesség csupán a teljes tantárgyi kört átfogó, egész éves teljesítmény alapján, a követelmények 70%-ának elérése esetén jöhet szóba. A többletpont meghatározásánál a karon évek óta biztosított felsőfokú nyelvvizsgáért járó öt többletpontból indultak ki. Ez volt az elvi alapja annak is, hogy a legalább 60%-os évi teljesítményt elérőknek egy középfokú nyelvvizsgáért járó pontszámmal (3) azonos előnyt biztosítanak. Az előkészítő tanfolyamon szerzett pontoknak a hagyományos értékelési rendszerbe történő átszámítása aránypárral történik. Az 1997. évi Felsőoktatási Felvételi Tájékoztatóban nem szerepeltették az előkészítő tanfolyam tárgyévi indítását. 

4. József Attila Tudományegyetem
A József Attila Tudományegyetem Állam-és Jogtudományi Karán az 1997/1998. tanévben nulladik  évfolyam nem indult.

5. Kossuth Lajos Tudományegyetem
A Kossuth Lajos Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Intézete az 1997/1998. tanévben felvételi előkészítő tanfolyamot indított. A tanfolyamra azok jelentkezhettek, akik 1996-ban és 1997-ben bármely állam- és jogtudományi karon felvételi vizsgát tettek. A sorrendet az elért felvételi eredmény szabta meg. A hallgatói létszámkeret 150 fő. Túljelentkezés esetén a vonzáskörzetbe tartozókat előnyben részesítették. Amennyiben a létszámkeret engedi, felveszik az érettségizett, de az egyetemen felvételi vizsgát nem tetteket is. A tanfolyam költsége szemeszterenként 50.000 forint, latin nyelv felvétele esetén 55.000 forint. A tanfolyam résztvevői kötelező szakmai (előkészítő) tárgyakat és fakultatív módon latin nyelvet tanulnak. Az ismeretátadással párhuzamosan rendszeres számonkérés történik, amelynek eredményeit a jelöltekkel folyamatosan közlik.

A hallgatók tanfolyami eredményeinek értékelése a következő:
a) 4,3-es tanulmányi átlag elérése esetén maximum 15 fő részére nappali tagozatra szóló felvételi mentesség.
Meghatározott tárgyak vizsgakötelezettsége (latin, alkotmánytörténet, filozófiatörténet) alóli teljes vagy részleges felmentés már az egyetemi hallgatói jogviszony megteremtése után.
b) 4,16-os tanulmányi átlag elérése esetén maximum 20 fő részére levelező tagozatra történő felvételi mentesség. Meghatározott tárgyak (latin, alkotmánytörténet, filozófiatörténet) alóli teljes vagy részleges felmentés már az egyetemi hallgatói jogviszony megteremtése után.
c) Megfelelő eredmény esetén latin nyelvből 2 felvételi többletpont biztosítása.
d) A következő tanfolyamra való automatikus bejutás biztosítása.

A tanfolyami hallgatót diákigazolvány illeti meg, a vele járó jogokkal együtt. A tanfolyamon állami ösztöndíj nincs.

Az 1997. évi Felsőoktatási Felvételi Tájékoztatóban nem szerepeltették az előkészítő tanfolyam tárgyévi indítását. 

6. Debreceni Orvostudományi Egyetem
A Debreceni Orvostudományi Egyetem két év óta indít felvételi előkészítő képzést az általános orvosi, fogorvosi és 1996 óta gyógyszerész szakon is. A képzés kötelezően a felvételi vizsga három szakmai tárgyából történik, biológiából, kémiából és fizikából. A képzésbe negyedikes középiskolai tanulók és korábban eredménytelen felvételi vizsgát tett hallgatók - külön előzetes vizsga nélkül - egyaránt bekapcsolódhatnak. A résztvevők száma adminisztratív módon nem korlátozott. A képzés térítési díja félévente 45.000 forint. A tanfolyam résztvevőinek biológiából, fizikából és kémiából minden alkalommal kötelező írásbeli vizsgát tennie. A szorgalmi időszakban írásbeli, a vizsgaidőszakokban a felvételihez hasonlóan írásbeli és a választott tantárgyakból szóbeli vizsgákat kell tenni. A vizsgateljesítményeket az egyetem 120 pontos rendszerben értékeli, az írásbeli és szóbeli vizsgán elért pontszámok megkétszerezésével. A tanfolyamon résztvevők a közép- illetve felsőfokú "C" típusú nyelvvizsgáért többletpontot kapnak, amely a vizsgán szerzett pontszám megkétszerezése után kialakult eredményhez adható. Mentesülnek a felvételi alól és közvetlenül felvételt nyerhetnek azok, akik
a) a harmadik (nem választott) tantárgy írásbeli vizsgáján legalább 18%-os teljesítményt érnek el (legalább három felvételi pontot szereztek);
b) és a vizsgateljesítményük általános orvosi karon legalább 90%-os.

Az ilyen teljesítményt nyújtottak a felvételi tájékoztatóban közzétett irányszám maximum 20%-áig felvehetők. Ha a fentiek szerinti sikeres vizsgázók száma meghaladja a keretszám 20%-át, úgy a rangsorolás alapja pontszámegyenlőség esetén a harmadik tantárgyból szerzett írásbeli pontszám.

Az 1997. évi Felsőoktatási Felvételi Tájékoztatóban nem szerepeltették az előkészítő tanfolyam létszámkeretét, a tanfolyam térítési díját, a  minősítés rendjét, az alkalmazott rangsorolás elveit  valamint az ellenőrzés módját.

7. Szent-Györgyi Albert Orvostudományi Egyetem
A Szent-Györgyi Albert Orvostudományi Egyetem az 1995/1996. tanévtől folytat felvételi előkészítő képzést. A képzésre jelentkezhetnek mindazok, akik eredményes középiskolai érettségivel rendelkeznek, vállalják az évente meghatározott tandíj befizetését és tudomásul veszik, illetőleg magukra nézve kötelezőnek tartják a nulladik évfolyam működési szabályzatát. A felvétel a jelentkezés sorrendjében történik. Túljelentkezés esetén a középiskolából hozott pontokat veszik figyelembe. A tanfolyam önköltséges képzés. Tandíja 100.000 forint, amely két részletben  fizetendő. 

A tanfolyam résztvevői öt kötelező tantárgyat (biológia, fizika, kémia, angol nyelv, informatika) tanulnak. Minden felvett tantárgyból a latin nyelv kivételével havonta írásbeli vizsgát, a felvételi tantárgyakból a két szemeszter végén írásbeli záróvizsgát tesznek a tanfolyam résztvevői. A második szemeszter végén biológiából vagy szakmai ismeretekből és fizikából vagy kémiából szóbeli záróvizsgát tesznek a hallgatók. Ennek az eredményét is a maximálisan szerezhető pontszám alapján kell megadni. Az összes vizsgán szerzett pontok átlaga alapján a hallgatókat rangsorolják. A nulladik évfolyam jelentkezési lapján első helyen megjelölt karon, szakon - amennyiben külön felvételi feltétel, például alkalmassági vizsga nincs - további felvételi vizsga nélkül kezdheti egyetemi, illetve főiskolai tanulmányait a jelentkező az egyes szakok felvételi irányszámának 10%-áig. Pontokban kifejezett 80%-os teljesítmény alatt maradt hallgató nem vehető fel az egyetemre felsőfokú tanulmányok folytatására akkor sem, ha éves eredménye alapján beleférne a felvételi irányszámként megjelölten felvehető 10%-os keretszámba. A záróvizsga eredményeket felvételi pontszámmá az MKM - általam nem ismert - útmutatásainak megfelelően számítják át. A nulladik évfolyam hallgatói tandíjkötelesek, az egyetemtől ösztöndíjban, kollégiumi és szociális ellátásban, segélyben nem részesülnek, viszont diákigazolványt kapnak és fegyelmi ügyeik elbírálásakor a SZOTE Hallgató Fegyelmi Szabályzata a meghatározó.

Az 1997. évi Felsőoktatási Felvételi Tájékoztatóban nem szerepeltették az előkészítő tanfolyam létszámkeretét, a tanfolyam térítési díját, a  minősítés rendjét, az alkalmazott rangsorolás elveit  valamint az ellenőrzés módját

8. Semmelweis Orvostudományi Egyetem
A Semmelweis Orvostudományi Egyetemen az 1997/1998. tanévben nulladik évfolyamot nem indítottak.

A vizsgálat jogszabályi háttere 

A felsőoktatásról szóló, 1993. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Ftv.) 7. § (10) bekezdése szerint a felsőoktatási intézmények költségtérítéses szolgáltatásként, illetőleg vállalkozási tevékenységként - alapfeladataik ellátásának sérelme nélkül - külső megbízók, megrendelők számára oktatási, kutatási, fejlesztő, szaktanácsadó, szolgáltató és egyéb feladatokat láthatnak el.

Mindezek alapján a felsőoktatási intézmény törvényben kapott felhatalmazás alapján költségtérítéses szolgáltatásként előkészítő tanfolyamot szervezhet.

A tanulás, a tanítás és a tudományos kutatás szabadságából következik a felsőoktatási intézmények autonómiája (önigazgatása, önkormányzata). A központi állami szervek és az autonóm felsőoktatási intézmények együttműködése által fogalmazódhatnak és valósulhatnak meg a felsőoktatáshoz fűződő egyetemes érdekek. Az Ftv. egyik legfontosabb célkitűzése a felsőoktatás autonómiájának védelme, ezért irányítási jogkörök általában a jogforrások közül a legmagasabb szinten, azaz törvényben jelennek meg.

Az intézményi autonómia alapja az intézmény dolgozóinak és hallgatóinak szabadsága. Ezért az Ftv. példálódzó jelleggel felsorolja azokat a legfontosabb alapjogokat, amelyek az oktatás, kutatás és a tanulás köré csoportosíthatók. Az Ftv. az eddigi jogi szabályozásnak megfelelően, azonban egyértelműbben határozza meg a felsőoktatási intézmények önkormányzatának (autonómiájának) határait.

A törvény szerint minden olyan ügy intézményi hatáskörbe tartozik, amelyet törvény vagy törvényi felhatalmazás alapján kiadott más jogszabály nem utal kifejezetten állami vagy helyi önkormányzati szerv hatáskörébe.

Az Ftv. az önkormányzati jogok garanciáját teremti meg egyrészt azzal, hogy általában felhív minden állami szervet az intézményi önkormányzati jogok tekintetbe vételére, másrészt, annak megsértése esetén, alkotmánybírósági eljárást tesz lehetővé. Hatásköri vita során a bírói út adhat megfelelő garanciát.

Az Ftv. 83. § (3) bekezdése szerint a felsőoktatási intézmény a felvételt az Ftv-ben meghatározott feltételeken túl további követelményhez kötheti. A felsőoktatási intézmény a felvételi vizsgakövetelményeket legalább két évvel, az egyéb feltételeket legalább egy évvel a bevezetésük előtt nyilvánosságra hozza.

A nyilvánosságra hozatal részletes szabályait álláspontom szerint a Felsőoktatási Felvételi Tájékoztatóra vonatkozó alábbi rendelkezések tartalmazzák.

A felsőoktatási intézmények felvételi eljárásainak általános szabályairól szóló 28/1995. (III.24.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 2. § (1) rögzíti, hogy a felsőoktatási intézmények által - évente egy alkalommal augusztus 15-ig - közölt adatok alapján a Művelődési és Közoktatási Minisztérium (a továbbiakban: MKM) minden év december 15-ig egységes formában - Felsőoktatási felvételi tájékoztatóban (a továbbiakban: Tájékoztató) - közzéteszi az egyetemek és a főiskolák által az alapképzésben és a szakirányú továbbképzésben meghirdetett szakoknak, valamint az egyetemek doktori (mester-) képzési programjának  a jegyzékét.

A Rendelet 2. §-ának (2) bekezdése szerint ez a tájékoztató tartalmazza a meghirdetett szakokhoz, illetőleg a különböző oktatási formákhoz (nappali, esti, levelező, távoktatás stb.) kapcsolódóan:
a) a felvenni tervezett létszámot,
b) a tandíjjal, a térítési díjjal és a juttatásokkal kapcsolatos információkat,
c) az Ftv. 83. § (2) és (3) bekezdésére is figyelemmel, az egyes szakokra előírt felvételi követelményeket, különös tekintettel ezek ellenőrzésének módjára, valamint az alkalmazott  pontszámítás és rangsorolás elvére,
d) a felvételi költségtérítés befizetésével kapcsolatos információkat,
e) egyéb, az ebben a rendeletben meghatározott, illetve a jelentkezők számára szükséges információkat.

A Rendelet előírásainak megfelelő tájékoztatás az általam vizsgált felsőoktatási intézmények esetében nem, vagy csak részben valósult meg.

A Rendelet 6. § ( 1 ) bekezdése szerint a felsőoktatási intézmény a jelentkezők felvételét - e rendelet 2. § (2) bekezdés c) pontja alapján meghatározott szempontok szerint - egységes rangsorolás alapján végzi.

A Rendelet 6. §-ának (4) bekezdése szerint a rangsorolás elveit és módját a felsőoktatási intézmény szabályzatában állapítja meg, és a tájékoztatóban teszi közzé. Ez a közzététel a vizsgált intézményeknél, amint arra ez előzőekben utaltam már, nem vagy nem teljes körűen valósult meg.

A Rendelet 13. §-ának (2) bekezdése szerint amennyiben a felsőoktatási intézmény ugyanazon a szakon, tagozaton több, egymástól eltérő típusú felvételi eljárást alkalmaz - és álláspontom szerint a nulladik évfolyamról felvételi kedvezményben részesülők kétségkívül ilyen, eltérő felvételi eljárás alapján kerülnek a felsőoktatási intézménybe - az ezek során kialakított pontozási rendszerek összehasonlíthatóságát, valamint a jelentkezők egyértelmű rangsorolását biztosítani kell.

A külön szabályzatokat, egyetemi belső szabályzatokat minden felsőoktatási intézmény a felsőoktatási törvény felhatalmazása alapján és az abban meghatározott generális szabályoknak megfelelő kereteken belül, a törvényben biztosított önkormányzati jogával élve  adja ki. Az ilyen jogkörben kiadott intézményi szabályzatok, döntések törvényességét a művelődési és közoktatási miniszter jogosult törvényességi felügyeleti jogkörében vizsgálni.

Az Ftv. 74/A. § ( 1 ) bekezdése szerint a művelődési és közoktatási miniszter törvényességi felügyeleti jogkörében vizsgálja, hogy a felsőoktatási intézmény, illetve felsőoktatási szövetség szervezete, működése, döntéshozatali eljárása, illetőleg döntései megfelelnek-e a jogszabályoknak. A művelődési és közoktatási miniszter törvényességi felügyeleti jogkörében - határidő kitűzésével - felhívja az érintettet a jogszabálysértés megszüntetésére. Az érintett a felhívásban foglaltakat köteles megvizsgálni és a megadott határidőn belül az annak alapján tett intézkedésről vagy egyet nem értéséről a minisztert tájékoztatni. Ha a megadott határidőn belül intézkedés nem történt, a miniszter
- a jogszabálysértő szabályzatot vagy döntést megsemmisíti,
- a felsőoktatási intézmény vezetőjének fegyelmi felelősségrevonását, illetve - a cselekmény jellegétől függően - bírósági eljárást kezdeményez.

A művelődési és közoktatási miniszter előzetes megkeresésemre adott válaszában utalt arra, hogy a Rendelet 2. § (1) bekezdése alapján a felsőoktatási intézmények által meghirdetett szakoknak a jegyzékét a Felsőoktatási Felvételi Tájékoztatóban az MKM teszi közzé.

Ennek a szerkesztése során van módja és lehetősége a miniszternek arra, hogy ellenőrizze az előkészítő tanfolyamok által biztosított kedvezmények illeszkedését az általános felvételi eljárási rendhez, illetve a felsőoktatási törvény 74/A §-a alapján - a törvényességi felügyelet keretén belül - szükség esetén felszólítsa a felsőoktatási intézményeket a szabályzataik módosítására, ha álláspontja szerint az egyetemi autonómia körében kiadott szabályzatok nem állnak összhangban a felvétel rendjét generálisan szabályozó törvényi rendelkezésekkel.

A vizsgálat megállapításai

Az 1997. évi Felsőoktatási Felvételi Tájékoztató áttanulmányozását követően megállapítottam, hogy a kiadvány egyáltalán nem, vagy nem teljes körűen tartalmazza az egyes szakokon a felvételi előkészítőre, illetve a nulladik évfolyamra előírt felvételi követelményeket.

Ugyanakkor a felvételi mentesség és felvételi többletpont szerzésének módja, az előkészítő tanfolyam keretszáma, az alkalmazott rangsorolás elvei, valamint a nulladik évfolyam elnevezésű vagy jellegű tanfolyamokkal kapcsolatos további, a jelentkezők számára szükséges és a felvételi szempontjából fontos információk előzetes, nyilvános és teljes körű meghirdetése garanciális szempontból különleges jelentőségű. 

A vizsgált intézmények vonatkozó szabályzatai csak részleteiben felelnek meg a Rendelet hivatkozásul megjelölt előírásainak, illetőleg egyes pontjaik ellentétesek mind a Rendelet, mind az Ftv. általános előírásokat tartalmazó szabályaival. Az eltérő típusú felvételi eljárások egyes intézmények gyakorlatában kizárják az egységes rangsorolás lehetőségét. 

Az eltérő típusú és a hagyományos felvételi eljárás egy időben és együtt történő alkalmazása, az egységes rangsorolás kidolgozatlansága, a versenyfeltételek teljes körű és időben történő közzétételének hiánya veszélyezteti az Alkotmányban deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság és jogegyenlőség alkotmányos követelményének maradéktalan érvényesülését.  

A szigorú, áttekinthető és nyilvános minősítésnek nem csupán az egyes felvételi eljárásokban, hanem a különböző típusú eljárások összevetésében is meg kell nyilvánulnia. 

Ajánlás
Mindezek alapján, az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a művelődési és közoktatási minisztert, hogy az Ftv. 74/A. §-ban biztosított jogkörében eljárva átfogó módon vizsgálja meg, hogy a felsőoktatási intézmények nulladik évfolyam elnevezésű vagy jellegű tanfolyamokra vonatkozó belső szabályzatai megfelelnek-e az Ftv. és a Rendelet hivatkozásul megjelölt generális szabályainak, és vizsgálatának eredménye alapján tegye meg a szükséges intézkedéseket. Külön felhívom a figyelmét  a Felsőoktatási Felvételi Tájékoztató 1998 című kiadványban nem közölt, a felvételi vizsga alól valamilyen módon mentesítő tanfolyam jellegű oktatási formákra.
  
Kérem, hogy érdemi állásfoglalásáról, illetőleg intézkedéseiről az Obtv. 20. §-ának (1) bekezdésének megfelelő határidőben tájékoztatni szíveskedjék.    

Budapest, 1997. december   .

									Gönczöl Katalin