OBH 6981/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva
Az eljárás megindulása

	A komáromi Klapka György általános iskolának a katolikus egyház által történő átvételével kapcsolatban a vizsgálat hivatalból való megindításáról döntöttem, tekintettel arra, hogy felmerült az alkotmányban garantált hátrányos megkülönböztetés tilalmának a megsértése. 
	A vizsgálat megindításának közlésével egyidelüleg iratanyagot és információt kértem a város polgármesterétől, valamint az érintett egyházmegyétől.

A megállapított tényállás

	1. 1997. július 26-án ujsághír jelent meg a Népszabadságban  Szent Imre lett a Klapkából címmel. A hír szerint az iskola egyházi átvétellel megmenekült a bezárástól,  14 tanárnak nem kell új állást keresnie, ők változatlanul az iskolában maradnak, míg ellenkező esetben a teljes 35 fős tantestület az utcára került volna. A cikk bevezetője ezt az iskolaátvétel egyik olvasatának  minősíti, majd a  következőkről számol be:
	"A tantestület többsége azonban távozik és úgy érzi, hogy becsapták. Az önkormányzat és a győri egyházmegye között létrejött közoktatási megállapodás szerint ugyanis a tanári állásokra kiírt pályázat elbírálásakor az egyháznak egyébként azonos feltételek esetén az ott dolgozókat kellett volna  előnyben részesítenie. A feltételek között szerepelt viszont, hogy a tanároknak lelkészi ajánlást kell szerezni, amit pedig csak azok  kaptak meg, akik az összes egyházi előírást teljesítették a kereszteléstől a templomba járásig. Az ajánlást csak 13-an szerezték meg, ... a többieket vagy elutasították, vagy nem is próbálkoztak, látván a feltételeket. Ketten  lelkészi ajánlás nélkül is megpályázták eddigi munkahelyüket, mindkettőjüket elutasították; egyiküket ugyan utólag óraadónak visszahívták volna, de ő akkor már nem akart az iskolában tanítani.... A Klapkát a katolikus egyház 1992-ben igényelte vissza azon az alapon, hogy az 1952-es államosítás előtt egyházi kézben volt. Az érintettek, vagyis a szülők, a pedagógusok, a szakszervezet és az egyház részvételével ad hoc bizottság is alakult, de nem sikerült megállapodniuk, ezért  '94 őszén a testület heves vita  után  utolsó ülésén úgy döntött, hogy az iskolát nem adja át.
	Az új önkormányzat a következő év márciusában közvéleménykutatást végzett a város mind az öt általános iskolájában, s ekkor 118 család nyilatkozott úgy, hogy gyermekét egyházi iskolába szeretné járatni, míg 1362 ezt elutasította, 39-en vagy mindkét lehetőséget megjelölték, vagy egyiket sem, így a támogatás 7,8 százalékos volt. A Klapkások körében a támogatás valamivel magasabb, 16,7 százalékos volt: 56 igen, 280 nem, 1 érvénytelen "szavazat" érkezett. A testület felajánlotta,  hogy  megosztja  az  iskolát - erre  az épület építészetileg alkalmas lenne -, de ezt az egyház elutasította. Az önkormányzat végül '95 áprilisában úgy döntött, hogy ebben a ciklusban (tehát '99-ig) nem is kíván többet foglakozni az iskolaátadás kérdésével.
	Krajczár Gyula polgármester azonban ez év elején  egy közmeghallgatáson, ahol a költségvetés volt a téma, "magánvéleményként" azt mondta: az önkormányzati intézmények fenntartására az önkormányzatnak  nincs elég pénze, amin úgy lehetne segíteni, hogy átadják a Klapkát. A testület fel is hatalmazta a polgármestert, hogy kezdjen el tárgyalni az egyházzal az átadásról, majd április 14-én meg is született  a döntés az iskola épületének átadásáról és az intézmény jogutód nélküli megszüntetéséről.
	A tanárok az átadás tervéről hivatalosan csak a tavaszi szünetet követő második napon, április 7-én értesültek, amikor is az igazgatónő tantestületi megbeszélést hívott össze. De nemcsak a tanárok, hanem a szülők is csak az utolsó pillanatban értesültek a változásról: a leendő elsős tanítók a szünet előtt még végigjárták az óvodákat, hogy bemutatkozzanak és ismertessék  az iskolában alkalmazott speciális anyanyelvi oktatási módszereket, az önkormányzati döntés után pedig - ez kedden született meg - egyedül a szerda maradt gondolkodásra, mivel   csütörtökön-pénteken volt a beiratkozás.
	A szülők és a gyerekek az iskola egyházi jellegéről mind a mai napig  csak annyit tudnak, hogy az elsősök  számára lesz kötelező a heti kétórás, a többi tantárgy közé beiktatott hitoktatás, a többiek választhatják az etikát is.
	A polgármester ... elismerte, hogy rövid volt a felkészülési idő a szülőknek, tanároknak, de emlékeztetett arra, hogy a döntés már régóta a levegőben lógott, és ezért számítani lehetett rá."
	2. Az önkormányzat megkeresésemre közölte, hogy az ötéves tárgyalássorozat, a közben lezajlott felmérések a lakosság és a tantestület köreiben egyértelművé tették, hogy Komárom városban az egyházi ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezéséről szóló törvény erejénél fogva legkésőbb 2001. szeptember 1-jétől egyházi fenntartású általános iskola fog működni.
	Időközben, 1996 őszére elkészült a város közoktatását elemző stratégia, amely az általános iskolákról szóló fejezetben egyértelműen kijelenti az átadás tényét. A stratégiát a pedagógusokkal külön fórumon ismertették. A fentiek alapján 1997 tavaszán újból megkezdődtek a tárgyalások, amelyek eredményeként megszületett az önkormányzat 41/1997. (IV.15.) számú határozata az intézmény átadásáról. A határozat kiemeli a képviselő-testületnek azt a kérését, miszerint a megállapodásba kerüljön be külön pontként az, hogy az egyházi intézmény tantestületének szervezése során részesüljenek előnyben a Komáromban élő és a Klapka iskolában tanító pedagógusok. A testületi határozatot követően a győri püspökkel aláírták az átadásról szóló megállapodást és a közoktatási megállapodást. Az átadásról szóló megállapodás egyértelműen rendezi a tanulók és a pedagógusok további sorsát. Az átvevő ugyan kötelezi magát arra, hogy az épületet katolikus iskolaként fogja működtetni 1997. szeptember 1-jétől, de azt is leszögezi, hogy kötelező önkormányzati alapfeladatot vállal át. Ennek ellátására a közoktatási törvény alapján közoktatási megállapodást kötött  az önkornmányzat. A katolikus iskola nyitottságáról a megállapodás szintén rendelkezik. Kimondja, hogy az iskolába bármely felekezethez tartozó tanuló, illetve ateista szülők gyermeke is beiratkozhat. A történelmi egyházakhoz tartozó hívő tanulókat felekezetüknek megfelelő vallásoktatásban részesítik, míg a nem hívők számára erkölcstan órát szerveznek. A  fentieken kívül az intézmény tanrendje mindenben megegyezik az állami intézményekével.
	Az átadás előtt felmérést készítettek arról, hogy akár az intézmény összes tanulóját is el tudták volna helyezni a belváros mindenki  által  elérhető két önkormányzati iskolájába oly módon, hogy a közoktatási törvényben előírt maximális osztálylétszámokat nem haladták volna meg. Tudomásuk szerint a Klapka iskolás gyermekek szüleinek többsége az egyházi fenntartású iskolát választotta, a korábbi 320 tanulóból 260 iratkozott oda.
	A pedagógusok helyzetéről részben a megállapodás, részben a közoktatási megállapodás rendelkezik. Az önkormányzat a megállapodások tervezetét ismertette az intézmény pedagógusaival és a dolgozók munkajogi érdekeit képviselő szakszervezettel is. Mind a pedagógusok, mind a szakszervezet elfogadták a megállapodás tervezetét. Az önkormányzat külön kérése az volt, hogy az álláshelyek pályázati úton történő betöltésénél részesüljenek előnyben a volt  "Klapka pedagógusok". A pályázatot ezt követően hirdette meg az egyházhatóság. A megállapodásban nem szerepelt  a lelkészi ajánlás. Az állások íly módon történő meghirdetése az egyház önálló kezdeményezése volt, melynek jogszerűségét nem állt módjukban megítélni.
	3. A püspöktől kapott tájékoztatás szerint a volt Klapka iskola dolgozói közül 17 főt vettek fel (a korábbi padagógus létszám 35 fő volt), ők nyilatkoztak  is arról, hogy a felajánlott álláshelyeket elfogadják. A továbbiakban a válasz kifejti, hogy a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény alapján a közalkalmazotti jogviszony megszűnése előtt tájékoztatták azokat a dolgozókat, akik továbbfoglakoztatását az egyház nem vállalja. Ezeknek a dolgozóknak az utolsó munkában töltött napon, augusztus 31-én, akkor jár végkielégítés, ha addig áthelyezéssel nem tudnak elhelyezkedni. 90 nappal a közalkalmazotti jogviszony megszüntetése előtt értesítették a Munkaügyi Központot a létszámleépítés tényéről, mivel a foglaloztatási törvény szerint 10 főt meghaladó létszámleépítés esetén ez szükséges. A Megyei Egészségbiztosítási Pénztárt az intézmény megszűnéséről értasítették, hogy az esedékes gyest, gyedet, családi pótlékot, táppénzt közvetlenül a MEP-től kapják az érintett dolgozók. Tájékoztatták a megyei TÁKISZ-t a megszűnés tényéről és intézkedtek a Klapka iskola után járó állami normatíva időarányos részének lemondásáról. Értesítették továbbá a Miniszterelnöki Hivatal Egyházi Ügyek Főosztályát, valamint a MKM Tanügyigazgatási Főosztályát az iskola megszűnéséről és az új intézmény alapításáról.
	4. E tájékoztatást  követően érkezett meg  a Katolikus Pedagógiai Szervezési és Továbbképzési Intézet (KPSZTI) levele. Levelükben kifejtették, hogy az iskolaátvétel kérdése nem egyedi ügy, az egyházi iskolák alakulása kapcsán sajnos mindig vannak és lesznek egyéni sérelmek. A katolikus egyház arra törekszik, hogy jogilag teljes mértékig rendezetten, az egyéni érdekek figyelembe vételével történjen az új egyházi iskolák indulása. A személyes megbeszélést azért is tartották volna célravezetőnek, mert az egyedi esetből leszűrhető jogi elvárásokat általánosan érvényesíteni tudnák. Az intézet vezetője ugyancsak megküldte a már jelzett megállapodásokat és az álláshirdetés másolatát.
	5. Megkeresésemben tájékoztatást kértem arra nézve is, hogy közoktatási megállapodás szerint a tanári állásokra kiírt pályázatok elbírálásakor miként érvényesült az azonos feltételekkel pályázók kiválogatása. Választ kértem arra is, hogy a korábbi önkormányzati iskola diákjai részére valamilyen plusz kötelezettség előírásra került-e sor, és ha igen, milyen tartalommal. Kérdéseimre válasz nem érkezett.
	6. Tájékoztatást kaptam az ügyben a művelődési és közoktatási minisztertől is, aki közölte, hogy szerinte a tanári állásokra kiírt pályázatban előírt lelkészi ajánlás olyan nyilatkozat, mely megítélése szerint ellentétes az Alkotmány 60. §-ában biztosított gondolat-, lelkiismeret-, és vallásszabadság jogával, melyben foglaltak szerint mindenkinek szabad akaratán múlik, hogy vallási megggyőződését megvallja, kinyilvánitsa vagy kinyílvánítását mellőzze. Véleménye szerint a pályázati felhívás egyben ellentétes a Munka Törvénykönyvének 5. és 77. §-ában foglaltakkal is, amely tiltja a hátrányos megkülönböztetést  a munkavállalló vallási meggyőződése miatt, előírja továbbá, hogy a munkavállalótól csak olyan nyilatkozat megtétele kérhető, amely személyiségi jogait nem sérti és a munkaviszony létesítése szempontjából lényeges tájékoztatást nyújthat. A plébánosi  (lelkészi) ajánlás sérti a munkavállaló személyiségi jogait, továbbá az Mt. rendelkezések alapján a munkaviszony létesítésénél nem szolgálhat mérlegelés alapjául. A miniszter tájékoztatott továbbá, hogy megkereste az üggyel kapcsolatban a Komárom-Esztergom Megyei Közigazgatási Hivatalt, kérve, annak vizsgálatát, megtartották-e a közoktatásról szóló törvény rendelkezéseit az iskola átadásánál. Emellett eljárást kezdeményezett a munkaügyi felügyeletnél és a városi önkormányzat jegyzőjénél szabálysértési eljárás lefolytatására. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa által folytatott vizsgálat eredményeként e kiemelkedő jelentőségű ügyben célszerűnek tartaná világos állásfoglalás megszületését, rámutatva az Alkotmány és a foglalkoztatásra vonatkozó rendelkezések összfüggéseire. Tájékoztatásához csatolta a tett intézkedések, illetve eljárás kezdeményezések egy-egy példányát.

Az ügy jogszabályi háttere

1993. évi XXXI. törvény az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, 1950. november 4-én kelt Egyezmény és az ahhoz tartozó nyolc kiegészítő jegyzőkönyv kihirdetéséről

9. Cikk
1. Mindenkinek joga van a gondolat-, a lelkiismeret- és vallásszabadsághoz; ez a jog magában foglalja a vallás vagy meggyőződés megváltoztatásának szabadságát, valamint a vallásnak vagy meggyőződésnek mind egyénileg, mind együttesen, mind a nyilvánosság előtt, mind a magánéletben istentisztelet, oktatás és szertartások végzése útján való kifejezésre juttatásának jogát.
2. A vallás vagy meggyőződés kifejezésre juttatásának szabadságát csak a törvényben meghatározott, olyan korlátozásoknak lehet alávetni, amelyek egy demokratikus társadalomban a közbiztonság, a közrend, közegészség vagy az erkölcsök, illetőleg mások jogainak és szabadságainak védelme érdekében szükségesek.

1994. évi LXXXVI. törvény az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, 1950. november 4-én kelt Egyezmény kilencedik jegyzőkönyvének kihirdetéséről

14.Cikk
A jelen Egyezményben meghatározott jogok és szabadságok élvezetét minden megkülönböztetés, például nem, faj, szín, nyelv, vallás, politikai vagy egyéb vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés szerinti vagy egyéb helyzet alapján történő megkülönböztetés nélkül kell biztosítani.

1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről

A hátrányos megkülönböztetés tilalma  és az előnyben részesítés kötelezettsége

5. § (1) A munkaviszonnyal kapcsolatosan tilos hátrányos megkülönböztetést alkalmazni a munkavállalók között nemük, koruk, nemzetiségük, fajuk, származásuk, vallásuk, politikai meggyőződésük, munkavállalói érdekképviseleti szervezethez való tartozásuk, vagy ezzel összefüggő tevékenységük, továbbá minden egyéb, a munkaviszonnyal össze nem függő körülmény miatt. Nem minősül hátrányos megkülönböztetésnek a munka jellegéből vagy természetéből egyértelműen következő megkülönböztetés.

77. § A munkavállalótól csak olyan nyilatkozat megtétele vagy adatlap kitöltése kérhető, illetve vele szemben csak olyan alkalmassági vizsgálat alkalmazható, amely személyiségi jogait nem sérti, és a munkaviszony létesítése szempontjából lényeges tájékoztatást nyújthat.

Az érintett alkotmányos jogok

60. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a gondolat, a lelkiismeret és a vallás szabadságára.
(2) Ez a jog magában foglalja a vallás vagy más lelkiismereti meggyőződés szabad megválasztását vagy elfogadását, és azt a szabadságot, hogy vallását és meggyőződését mindenki vallásos cselekmények, szertartások végzése útján vagy egyéb módon akár egyénileg, akár másokkal együttesen nyilvánosan vagy magánkörben kinyilváníthassa vagy kinyilvánítását mellőzze, gyakorolhassa vagy taníthassa. 

70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.
(3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.

70/B. § (1) A Magyar mindenkinek joga van a munkához, a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához.

A vizsgálat megállapításai

	A vizsgálat során beszerzett dokumentumok és nyilatkozatok alapján megállapítottam, hogy az iskola átadással kapcsolatban a munkavállaló pedagógusok alkotmányban garantált jogai sérültek.
	Az Alkotmány biztosítja, hogy vallását és meggyőződését mindenki különböző úton nyilvánítsa ki vagy kinyilvánítását mellőzze. Ehhez igazodott az önkormányzat és az egyház által kötött megállapodás (Megállapodás Komárom Város Önkormányzata és a Magyar Katolikus Egyház Győri Püspöksége között a Klapka György Általános Iskola átadásáról, Komárom, 1997. május 13.) is. A megállapodás megkötésekor - helyesen - arra törekedtek, hogy  előnyben részesítsék  az azonos feltételek mellett pályázók körében a volt Klapkás pedagógusokat. A megállapodás 6. pontja így szól: " A katolikus iskola tanárait az iskola igazgatója, az egyház által kiírt pályázat útján nevezi ki. Az iskola tanári állásainak elnyerésére  nem csak katolikus vallású pedagógusok, hanem a katolikus iskola rendtartását és szellemiségét elfogadó tanárok is pályázhatnak.
A pályázatok elbírálásánál azonos feltételek esetén az Egyház a Komáromban élő és a Klapka iskolában tanító pedagógusokat előnyben részesíti."
	Ugyancsak 1997. május 13-án kötötték meg felek a közoktatási megállapodást, melyben rögzítették, hogy a fenntartó kötelezettséget vállal arra, hogy a megállapodás keretében átvett Kalpka György Általános Iskola átvételével közoktatási feladatokat vállal át és ennek keretében fenntartja és működteti az általános iskolát. A közoktatási megállapodás tehát az iskola átadásáról rendelkező megállapodással együtt érvényes, mely megállapodás 6. pontja nem teszi lehetővé  plébánosi (lelkészi) ajánlás megkövetelését.
	Az Alkotmányban garantált és a jelentésben felhívott alkotmányos jogok sérelmén túl sérült a Munka Törvénykönyvének 5. §-ában rögzített, a hátrányos megkülönböztetés tilalma  és az előnyben részesítés kötelezettsége körében előírt szabályozás is. A Munka Törvénykönyvének 5. és 77. §-ával kapcsolatban a törvény indokolása a következőket tartalmazza:
	 Az 5. §-hoz: "A Javaslat nemzetközi kötelezettségeinknek megfelelően tiltja a munkavállalók közötti indokolatlan különbségtételt. A hatályos Mt. is tartalmaz diszkriminációs tilalmat, ezt azonban az 5. § kiegészíti és politikai meggyőződés és a munkavállalói érdekképviselethez való tartozás miatti különbségtétel tilalmával, úgyszintén a munkaviszony szempontjából közömbös körülmények figyelembe vehetőségének kizárásával, mert ez felel meg a nemzetközi gyakorlatnak. A megfogalmazásból következően a tilalmat alkalmazni kell a munkaviszony létesítésénél, a munkaviszony tartama alatt a jogok és kötelezettségek meghatározásánál, a felelősség érvényesítésénél, valamint a munkaviszony megszüntetésénél.
	A Javaslat kizárólag a felsorolt indokok miatti megkülönböztetést tilalmazza, mint indokolatlant, de megengedi a munka jellegéből adódó korlátozásokat a munkaviszony létesítésénél és a kötelezettségek meghatározásánál. Így pl. meghatározott munkaköröket a munkavédelmi rendelkezések miatt csak felnőttek vagy csak férfiak tölthetnek be, munkaviszonyra vonatkozó szabály képesítési előírásokat tartalmazhat stb. Ezek a korlátozások kizárólag a munka jellegével függhetnek össze.
	Sajátos, a külföldi gyakorlatban ismert kimentő bizonyítást ír elő a § (2) bekezdése: vita esetén a diszkriminációmentességet a munkáltatónak kell bizonyítania. A bizonyítási teher ilyen szabályozása mellett várható csak el, hogy az esetleges jogsértés kiderüljön, mert a munkavállaló helyzeténél fogva ritkán rendelkezik megfelelő bizonyítékokkal. A szabályozás ezzel a módszerrel vélhetően kellően garantálja is a rendelkezés megtartását.
	A Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában foglaltaknak megfelelően az előreléptetésnél is tilos a munkavállalók közötti különbségtétel, hacsak a kiválasztásnál nem a munkában eltöltött időt, mint gyakorlatot és a szakmai képességeket veszik figyelembe. Az azonos gyakorlattal és szakmai képességekkel rendelkezők között sem lehet az 5. § (1) bekezdésében foglalt tilalmat megszegve dönteni az előreléptetésről. A diszkrimináció tilalma, valamint az előléptetésnél irányadó szempontok előírása azonban nem jelenti azt, hogy a munkavállalónak alanyi joga lenne a Javaslat értelmében az előléptetésre, pl. hosszabb gyakorlat birtokában. A (3) bekezdés - helyes értelmezés mellett - a munkáltatók választását kívánja orientálni az előléptetési döntésnél, hogy a munkavállalók közül e szempontok alapján válasszák ki a legmegfelelőbbet.
	A munka, valamint a gyakorlat és a képességek szerinti - megengedett -differenciálás mellett indokolt lehet bizonyos munkavállalói csoportok előnyben részesítése az alkalmazásnál. Erre  a munkaviszonyra vonatkozó szabály kötelezheti is a munkáltatót. Helyes értelmezés mellett nem lehet az előnyben részesítés alapja olyan tulajdonság (pl. a munkavállaló neme, faja, politikai meggyőződése, érdekképviselethez való tartozása), amelynek alapján a hátrányos megkülönböztetés is tilos. Hatályos jogunk ilyen előnyben részesítési kötelezettséget állapít meg a foglalkoztatási baleset vagy megbetegedés miatt megrokkant és erre tekintettel munkaviszonyát megszüntetett munkavállaló javára, ha később munkaképessé vált. Az ilyen típusú alkalmazási kötelezettség a Javaslat értelmében változatlanul terhelheti a munkáltatót, külön rendelkezés szerint.
	A 77. §-hoz: Összhangban a munkavállalók érdekeit védő jogszabályokkal, valamint a Polgári Törvénykönyvvel, a Javaslat előírja, hogy a munkaviszony létesítésekor vagy ezt követően a munkavállalótól csak olyan nyilatkozat vagy olyan adatlap kitöltése kérhető, amely személyiségi jogait nem sérti. Ez elsősorban azt jelenti, hogy a munkáltató csak olyan adatokat kérhet a munkavállalótól, amely számára a munkaviszonnyal összefüggő nyilvántartásokhoz szükséges. E nyilvántartásokba csak a munkaviszonnyal és a munkavégzéssel összefüggő tények, adatok kerülhetnek bejegyzésre. E bejegyzések harmadik személlyel - így különösen a munkaviszony megszüntetésekor az új munkáltatóval - csak a munkavállaló hozzájárulásával közölhetők.
A munkakör betöltéséhez szükséges alkalmassági vizsgálatok elvégzése sem sértheti a munkavállaló személyiségi jogit, így tehát azok elvégzéséhez a munkavállaló beleegyezése szükséges."
 	A vizsgálat azt is megállapította, hogy mind az iskola átadása tárgyában született megállapodás, mind a közoktatási megállapodás 1997. május 13-án kelt, ugyanakkor az egyház által megfogalmazott álláshirdetés 1997. április 16-ai, mely nyilvánvalóan úgy történhetett, hogy az önkormányzat képviselő-testülete 1997. április 15-én a megállapodás-tervezeteket tárgyalta. A vizsgálat tárgyát képező álláspályázat pedig másnap született.
	A vizsgálat megállapította, hogy az Alkotmányban a vallásszabadsággal összefüggésben biztosított meggyőződés kinyilvánítása vagy annak mellőzése, a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve a munkához való jog alkotmányos jogsérelmén túl a közoktatási megállapodás elválaszthatatlan részét képező, az önkormányzat és az egyház által az iskola átadása tárgyában megkötött megállapodás 6. pontja sem teljesült, hiszen azt az átvevő egyház már a testületi döntés másnapján megszegte az 1997. április 16-án kelt pályázati feltételek megfogalmazásával.
	Nem fogadható el az átadó önkormányzatnak az az álláspontja, miszerint az egyház által előírt lelkészi ajánlást úgy minősíti, hogy az állások ily módon történő meghirdetése az egyház önálló kezdeményezése, melynek jogszerűségét nem áll módjukban megítélni.
	Elmulasztotta az önkormányzat figyelemmel kísérni a testületi határozatban megfogalmazott döntés végrehajtását. Így fordulhatott elő, hogy a közel egy hónap múlva, az 1997. május 13-án keltezett megállapodásokat annak ellenére megkötötte, hogy előtte is ismert volt az egy hónappal korábbi testületi határozatban megfogalmazott döntés jogszabálysértő végrehajtása. A későbbiekben sem tett semmilyen lépést a jogszabálysértő álláspályázat módosíttatására. Még akkor sem hívta fel az egyház figyelmét, hogy a pedagógusokat  védelmező kikötések megsértése miatt a megállapodás meg sem köthető.
	
Ajánlás

Az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlásokat teszem:

1. A közoktatási megállapodás elválaszthatatlan részét képező, az iskola átadásáról szóló megállapodás 6. pontjában foglaltaknak megsértése miatt Komárom Város Önkormányzata  tűzze napirendre  felülvizsgálat céljából az alkotmányos jogsérelmet okozó megállapodást. Állapítsa meg a megállapodásban foglalt, a padagógusok érdekeit és jogait védelmező rendelkezésék megszegését, valamint  mondja ki, hogy a megállapodás megszegéséhez a jelentés megállapításában kifejtett magatartással az önkormányzat is hozzájárult.

2. Felhívom az önkormányzat figyelmét, hogy a jövőben tartózkodjon a hasonló magatartástól. Döntései végrehajtása érdekében, annak ellenőrzésével gondoskodjon  mind a dolgozók, mind a diákok érdekeinek védelméről.

Kérem Komárom polgármesterét, hogy  az önkormányzat álláspontjáról, illetve a megtett intézkedésről 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdésében meghatározott 30 napon belül értesítsen. 

3. Felhívom a Miniszterelnöki Hivatal Elnöki Hivatal Egyházi Ügyek Főosztályát vezető címzetes államtitkárt,  hogy a volt egyházi ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezéséről szóló 1991. évi XXXII. törvény alapján zajló iskolaátadások során születendő  megállapodások megkötését folyamatosan kísérje figyelemmel és észrevételeivel segítse az Alkotmányban garantált alapvatő jogok betartását, valamint a megállapodások ereményes és a jogszabályok előírása szerinti végrehajtását.

Kérem a  Miniszterelnöki Hivatal Elnöki Hivatal Egyházi Ügyek Főosztályát vezető címzetes államtitkárt, hogy álláspontjáról, illetve a megtett intézkedésről az 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdésében meghatározott 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Az 1993. évi. LIX. törvény 25. §-a alaján a következő ajánlást teszem:

4. Felkérem a művelődési és közoktatási minisztert, hogy kezdeményezze a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény megfelelő módosítását annak érdekében, hogy az alapítás és a működés törvényes feltételeinek folyamatos ellenőrzése a megfelelő eszözrendszerrel biztosított és végrehajtható legyen.

Kérem a művelődési és közoktatási minisztert, hogy álláspontjáról, illetve intézkedéséről  az 1993. évi LIX. törvény 25. §-ában meghatározott 60 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 1997. október 6.

Gönczöl  Katalin