OBH 6959/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Bakos Anita

A vizsgálat megindítása

	A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosának címzett beadványában azt sérelmezte, hogy ha bemegy az önkormányzathoz félfogadási időben időhiányra hivatkozva nem fogadják.

	A panaszos beadványában előadta, hogy családi pótlékból, munkanélküli segélyből és árvaellátásból él, rendkívül nehéz anyagi körülmények között. Jóhiszemű jogcímnélküli lakáshasználóként lakott egy ingatlanban, amelyet tulajdonosa 1997-ben eladott és ő négy gyermekével az utcára került. Többször is segítségért fordult a helyi önkormányzathoz, kért szükséglakást vagy telket, de elutasították. Elmondása szerint a dolgok odáig fajultak, hogy ha bemegy az önkormányzathoz félfogadási időben nem fogadják.

	A beadványban megfogalmazott sérelmek alapján felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz való jog és az Alkotmány 70/E. §-ban foglalt szociális biztonsághoz való jog sérelmének a gyanúja, ezért az ügyben vizsgálatot indítottam. A vizsgálat során az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (2) bekezdésében foglalt hatásköröm alapján tájékoztatást kértem a gyömrői polgármestertől arról, hogy milyen segítséget nyújt a panaszosnak a gyömrői önkormányzat.

A megállapított tényállás

	Megkeresésemre a gyömrői polgármesteri hivatal jegyzője 1999. szeptember 14-én kelt levelében részletes felvilágosítást adott arról, hogy az elmúlt két évben az önkományzat milyen módon támogatta a panaszost. A jegyző tájékoztatott arról, hogy a panaszosnak az utóbbi időszakban a Műszaki- és Beruházási Irodán a lakásépítés engedélyezésével kapcsolatos eljárása volt folyamatban. Az eljáró ügyintéző igen humánusan járt el az ügyében, mert úgy adta ki az építési engedélyt, hogy hozzájárult a szennyvíztároló később történő megépítéséhez. Ez hozzásegítette a panaszost a szociálpolitikai kedvezmény mielőbbi igénybevételéhez. Később a panaszos szomszédja bejelentést tett, hogy a panaszos a szennyvizet az ő telkére vezeti át, oda engedi. A helyszíni szemle igazolta a szomszéd bejelentésének valódiságát és ezt követően a panaszos a magatartást megszüntette.

	A jegyző arról is tájékoztatott, hogy az önkormányzat nemcsak lakásügyében, de szociális segélyekkel és egyéb támogatásokkal is segíti a panaszost. 1999. januárjában azonnali segélyt kért és kapott, beiskolázási segély iránti kérelmét ez év szeptemberében hagyta jóvá a Szociális- és Egészségügyi Bizottság, és 1997. decembere óta rendszeres gyermekvédelmi támogatást is kap, 1999. június 15-ig három, azóta két gyermeke után.

	A jegyző végül kifejtette hogy az önkormányzati hivatal ügyintézői igyekeznek a lehetőségekhez mérten a lehető leghumánusabban és empatikusan foglalkozni ügyfeleikkel, de a magas ügyfélforgalom miatt nincs minden esetben idejük és lehetőségük arra, hogy a hozzájuk nem tartozó ügyekkel foglalkozzanak, vagy esetleg más jellegű elbeszéléseiket hosszú időn keresztül hallgassák a várakozó ügyfelek rovására. 

Az érintett alkotmányos jog

A Magyar Köztársaság Alkotmánya

[...]
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

[...]
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

Alkalmazott jogszabályok
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény
2. § (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust.
(2) A közigazgatási szervek előmozdítják a jogok érvényesülését és a kötelességek teljesítését, az állampolgári fegyelem megszilárdítását.
[...]
(4) A közigazgatási szervek feladataikat a lakosság tevékeny közreműködésével látják el. Az államigazgatási eljárás a hatóság, az ügyfelek, továbbá az eljárásban részt vevő más szervek és személyek hatékony együttműködésére épül.
[...]
(6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.
(7) A közigazgatási szervek feladataikat gyors és egyszerű eljárással teljesítik.

A vizsgálat megállapításai

	A vizsgálat során megállapítottam, hogy az elmúlt két évben az önkormányzat a panaszosnak segítséget nyújtott lakásügyének elintézésében és nehéz szociális helyzetének enyhítésére szociális támogatásokat nyújtott. A panaszos beadványában beszámolt súlyos lakásproblémájáról, arról hogy gyermekeivel önhibáján kívül az utcára került. Ez a problémája azóta megoldódott, nem kis mértékben az önkormányzat segítségével, ahol  méltányosságot gyakorolva kiadták az építési engedélyt, annak ellenére, hogy a szennyvízelvezetés nem volt megoldva. Az építési engedélyben hozzájárultak ahhoz, hogy a szennyvízelvezetőt később építse meg. Az önkormányzat a család részére azonnali segélyt és beiskolázási segélyt nyújtott és folyamatosan biztosítja a gyermekvédelmi támogatást.

	A panaszos azt sérelmezte, hogy ügyfélfogadási időben nem fogadják az önkormányzatnál. Az országgyűlési biztos az OBH 1771/1999. számú jelentésében megállapította, hogy az Alkotmány egyik legfontosabb alapelveként megjelenő jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményének fontos része a tisztességes eljáráshoz való jog, amely minden közigazgatási eljárás során megilleti a polgárt. A tisztességes eljáráshoz való jog a közigazgatási szerv oldaláról kötelezettségként jelenik meg, amely nem csak azt jelenti, hogy a közigazgatási szerv köteles a tisztességes eljáráshoz való jog követelményeinek megfelelően lefolytatni az eljárást, hanem azt is, hogy a közigazgatási szervnek biztosítani kell az állampolgárok számára a hozzáférés, a közigazgatási szervhez fordulás lehetőségét. Enélkül egyáltalán nem is kerülhet sor semmilyen eljárásra. Az önkormányzathoz való fordulás egyik módja, hogy az ügyfél félfogadási időben bemehet és előadhatja a kérelmét.

	A tisztességes lejáráshoz való jog érvényesüléséhez azonban nem elég az, ha a közigazgatási szerv minden tekintetben az említett elvnek megfelelően jár el. Az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás alapelvként deklarálja az ügyfél és az államigazgatási szerv közötti együttműködési kötelezettséget és az ügyfél kötelezettségét arra, hogy jóhiszeműen járjon el. A közigazgatási szerv csak akkor tud a tisztességes eljáráshoz való jog alapelveinek figyelembe vételével eljárni, ha az ügyfél nem akadályozza szándékos és rosszhiszemű magatartásával a munkáját.

	Az országgyűlési biztos nem tudja kideríteni, hogy mi történt két évvel ezelőtt a gyömrői önkormányzat ügyfélszolgálati irodáján és hogy miért tanúsították az ügyintézők a panaszban leírt magatartást. A jegyző által ismertetett tények alapján viszont megállapítom, hogy a gyömrői önkormányzat jogszabályon alapuló kötelezettségeinek eleget téve lakásügyében és több alkalommal különböző szociális támogatásokkal segítette Szarvas Józsefnét. Így valószínűsíthető, hogy a panaszosnak máskor módjában állt előadni a kérelmét. Így sem az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz való jog, és ezzel összefüggésben a tisztességes eljáráshoz való jog, illetve az Alkotmány 70/E. §-ban foglalt szociális biztonsághoz való jog sérelmét nem lehet megállapítani.

	A fentiek alapján megállapítom, hogy az országgyűlési biztos fellépését igénylő alkotmányos jogokkal összefüggő sérelem nem történt. 

Budapest, 1999. október 12.

Dr. Polt Péter