OBH 6939/1997., OBH 6942/1997., OBH 8268/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Tasnádiné dr Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása :
Panaszosok a Dunaharaszti Csatornaépítő Viziközmű Társulat megalakulásának szabályosságát  vitatták és a kivetett érdekeltségi hozzájárulás összegét, illetve a hozzájárulás behajtásának módját kifogásolták.

Vizsgálatot az Alkotmányban deklarált jogorvoslathoz való jog érintettsége miatt indítottam.

A megállapított tényállás:

A szennyvízcsatorna építésére megalakult társulat 1997 április 3-án és 9-én megtartott küldöttgyűlése fogadta el  - fizetési időponttól függően eltérő összegben megállapított - érdekeltségi hozzájárulást.

 A Társulat 1996 júniusában tájékoztatót küldött ki mely tartalmazta az alapszabályt., a fizetési módról szóló nyilatkozatot és utalványt. A csomagot két panaszos vette át, a harmadik panaszos nem. Két panaszos fizetett érdekeltségi hozzájárulást. A Társulás által megkűldött térkép szerint panaszosok belterületi ingatlana beletartozik az érdekeltségi területbe.

Alkalmazandó jogszabályok:
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról ( Obtv)
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról Hatályos 1996. január 1.-től)

A vízgazdálkodási társulatok
34. § (1) A vízgazdálkodási közfeladatok az e törvényben meghatározott feltételek szerint létrehozott vízgazdálkodási társulatok (a továbbiakban: társulat) útján is elláthatók.

34.§ (2) bekezdésének 1998 június 16-ig  hatályos szövege:
 A társulat jogi személyiséggel rendelkező gazdálkodó szervezet, közfeladatai jellegétől függően víziközmű-társulat, illetve vízitársulat. A társulat létrehozására, szervezetére, működésére, megszűnésére, egyesülésére, illetve szétválására, valamint választott tisztségviselőinek felelősségére – az e törvény eltérő rendelkezése hiányában – a gazdasági társaságokról szóló 1988. évi VI. törvény I. és II. fejezeteinek rendelkezéseit kell alkalmazni.

34.§ (2) bekezdés 1998 június 16-tól hatályos szövege:
(2) A társulat jogi személyiséggel rendelkező gazdálkodó szervezet, közfeladatai jellegétől függően víziközmű-társulat, illetve vízitársulat. A társulat létrehozására, szervezetére, működésére, megszűnésére, egyesülésére, illetve szétválására, valamint választott tisztségviselőinek felelősségére – az e törvény eltérő rendelkezése hiányában – a gazdasági társaságokról szóló törvény általános részének rendelkezéseit kell alkalmazni.

34.§ (3) A társulat az e törvényben meghatározott közfeladatait szolgáló tevékenységét az érdekeltségi területén végzi.
(4) A társulat tagjai az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkező vagy az ingatlant egyéb jogcímen használó természetes és jogi személyek, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok.
(5) A társulat tagjai kötelesek a társulat közfeladatai ellátásának költségeihez az érdekeltségi egység arányában hozzájárulni.

A társulat megalakulása
36. § (1) A társulat akkor jön létre, ha az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkező, illetve az ingatlant egyéb jogcímen használó természetes és jogi személyeknek, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságoknak (a továbbiakban: tagoknak) az érdekeltségi egység aránya szerint számított többsége az alakuló közgyűlésen
a) elhatározza a társulat megalakulását,
b) elfogadja a társulat alapszabályát, és
c) megválasztja a társulat testületi vezető szerveit és tisztségviselőit.
(2) A társulat megalakításához az alakuló közgyűlésen a tagok érdekeltségi egység szerint számított legalább kétharmados többségének döntése szükséges.
(3) A társulat megalakulását szervező bizottság készíti elő.
37. § (1) A társulat alapszabályában meg kell határozni:
a) nevét, székhelyét;
b) feladatát és ezzel összefüggésben azt, hogy vízitársulatként vagy víziközmű-társulatként működik-e;
c) tevékenységi körét;
d) érdekeltségi területét (helyszínrajzi ábrázolással);
e) a tagok jogait és kötelességeit;
f) a társulati érdekeltségi egységet, a tagok érdekeltségi hozzájárulásának szabályait;
g) a társulat gazdálkodására (üzemi tevékenységére), vezető beosztású dolgozóira, testületi szerveire vonatkozó általános szervezeti és működési szabályokat, valamint a vízitársulat vállalkozási tevékenységének kereteit;
h) a társulat képviseletének módját;
i) mindazt, amit jogszabály alapján az alapszabály rendez vagy a taggyűlés szükségesnek tart.
(2) A társulat tagjainak nevét, lakóhelyét, székhelyét az alapszabály mellékletében kell meghatározni, és az alapszabállyal egy időben a cégbírósághoz benyújtani.
(3) A társulat alapítását az alapszabály elfogadásától számított 30 napon belül az intézőbizottságnak cégbejegyzés és közzététel végett be kell jelentenie a cégbíróságnál.
(4) A társulat a cégjegyzékbe történő bejegyzéssel az alapszabály elfogadásának időpontjára visszamenőleges hatállyal jön létre.

37.§ (4) bekezdése 1998 június 16-től hatályos szövege:
(4) A társulat a cégjegyzékbe történő bejegyzéssel jön létre.

41. § (1) A társulat a tagok érdekeltségi hozzájárulásából (a továbbiakban: hozzájárulás), valamint az érintett helyi önkormányzat és az állam költségvetési, illetve egyéb támogatásaiból, továbbá vízitársulat esetén a vállalkozásból származó eredményéből látja el a közcélú feladatait.
(2) A hozzájárulás adók módjára behajtható köztartozás. A hozzájárulás mértékét a taggyűlés állapítja meg. A taggyűlés az alapszabályban meghatározott feltételek szerint a hozzájárulás mértékét mérsékelheti, illetve megfizetését meghatározott időre felfüggesztheti. A hozzájárulást – ha az alapszabály kivételt nem tesz – a tagok pénzben kötelesek teljesíteni.
(3) A társulat tagja a vele szemben megállapított hozzájárulás felülvizsgálatát a taggyűlési határozat közlésétől számított 30 napon belül a bíróságtól kérheti.

1. számú melléklet az 1995. évi LVII. törvényhez
6. érdekelt: az a természetes vagy jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, aki/amely az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkezik, illetve ingatlant használ;
7. érdekeltségi terület:
a) víziközmű-társulat esetén azok a területek, amelyeken az általuk megvalósított vízilétesítmények szolgáltatása (vízellátás, szennyvízelvezetés, belterületi csapadék- vagy talajvízelvezetés) igénybe vehető;
b) vízitársulat esetén azt a területet, amelyről a vizek természetes úton a befogadóba (mások tulajdonában lévő vízfolyásokba, tavakba, vízilétesítményekbe) jutnak, illetve elvezethetők – ide nem értve az e törvény 2. és 3. számú melléklete szerinti vizekkel, vízilétesítményekkel való közvetlen kapcsolatot – és amely területek felszín alatti vagy felszíni vizeire a társulati közcélú vízimunkák, megépített vízilétesítmények hatást gyakorolnak;

a vízgazdálkodási társulatokról szóló 160/1995. (XII. 26.) Korm. rendelet ( hatályos 1996. január 1.) 
13. § (1) Az alapszabály szerinti érdekeltségi hozzájárulás alapját jelentő érdekeltségi egység
a) víziközmű-társulat esetén
1. az érdekeltségi területen lévő ingatlannak az érdekeltséget megalapozó jogcímen ténylegesen használt részére eső vízfogyasztás vagy szennyvízkibocsátás alapszabályban meghatározott mennyisége, vagy
2. belterületi vízelvezetés esetében az érdekeltségi terület – m2-ben meghatározott – egységnyi része;
b) vízitársulat esetén az érdekeltségi terület – hektárban meghatározott – egységnyi része.
(2) Az érdekeltségi hozzájárulás mértékét az alapszabályban meghatározott érdekeltségi egységre eső hozzájárulásnak és az érdekeltségi egységek számának a szorzata adja. Az érdekeltségi hozzájárulással kapcsolatos taggyűlési határozatról a tagot az intézőbizottság elnöke írásban értesíti. Az értesítésben meg kell jelölni:
a) a fizetési kötelezettség jogalapját;
b) a taggyűlési határozat számát;
c) az érdekeltségi egységre eső hozzájárulás mértékét;
d) a tag érdekeltségi egységeinek számát;
e) az érdekeltségi hozzájárulás összegét;
f) a befizetés módját;
g) a befizetés határidejét;
h) a befizetés elmulasztásának jogkövetkezményeit;
i) a jogorvoslati lehetőséget.

38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet a közműves ivóvízellátásról és a közműves
szennyvízelvezetésről

4. § (1) A víziközmű törzshálózat mentén fekvő ingatlanoknak a víziközmű hálózatba történő bekötését az ingatlan tulajdonosa vagy egyéb jogcímen használója a szolgáltatónál kezdeményezheti, akinek a szolgáltató a bekötés lehetőségeiről és feltételeiről előzetes tájékoztatást ad.
(2) Gazdálkodó szervezet által kért bekötés, illetőleg a részére nyújtott szolgáltatás mennyiségének növelése esetén a szolgáltató részére víziközmű fejlesztési hozzájárulást kell fizetni. A víziközmű fejlesztési hozzájárulás mértéke az igényelt szolgáltatáshoz szükséges fejlesztés költségeinek arányos része. A víziközmű fejlesztési hozzájárulás kizárólag a víziközmű fejlesztésére fordítható.

1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről
Útépítési és közművesítési hozzájárulás
28. § (1) A helyi építési szabályzatban, illetőleg a szabályozási tervben a területre előírt helyi közutakat és a közműveket legkésőbb az általuk kiszolgált építmények használatbavételéig meg kell valósítani. E kötelezettség teljesítése, ha jogszabály vagy megállapodás arra mást nem kötelez, a települési – a fővárosban megosztott feladatkörüknek megfelelően a fővárosi, illetve a fővárosi kerületi – önkormányzat feladata.
(2) Ha a helyi közutat, illetőleg közművet a települési önkormányzat létesíti, annak költségét részben vagy egészben az érintett ingatlanok tulajdonosaira háríthatja. A hozzájárulás mértékét és arányát az érintett ingatlanok tekintetében a települési önkormányzat rendelettel szabályozza.
(3) A fővárosban a (2) bekezdésben említett szabályozásra – megosztott hatáskörüknek megfelelően – a fővárosi, illetve a fővárosi kerületi önkormányzat rendelkezik hatáskörrel. A hozzájárulás olyan arányban illeti meg a fővárosi és a kerületi önkormányzatot, amilyen arányban a helyi közút kialakításával kapcsolatos költségeket viselték.

1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA
32/A. § (1) Az Alkotmánybíróság felülvizsgálja a jogszabályok alkotmányosságát, illetőleg ellátja a törvénnyel hatáskörébe utalt feladatokat.
(2) Az Alkotmánybíróság alkotmányellenesség megállapítása esetén megsemmisíti a törvényeket és más jogszabályokat.

1989. évi XXXII. törvény az Alkotmánybíróságról

1. § Az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozik:
a) a már elfogadott, de még ki nem hirdetett törvény, az Országgyűlés ügyrendje és a nemzetközi szerződés egyes rendelkezései alkotmányellenességének előzetes vizsgálata;
b) a jogszabály, valamint az állami irányítás egyéb jogi eszköze alkotmányellenességének utólagos vizsgálata;
c) a jogszabály, valamint az állami irányítás egyéb jogi eszköze nemzetközi szerződésbe ütközésének vizsgálata;
d) az Alkotmányban biztosított jogok megsértése miatt benyújtott alkotmányjogi panasz elbírálása;
e) a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megszüntetése;
f) az állami szervek, továbbá az önkormányzat és más állami szervek, illetve az önkormányzatok között felmerült hatásköri összeütközés megszüntetése;
g) az Alkotmány rendelkezéseinek értelmezése;
h) eljárás mindazokban az ügyekben, amelyeket törvény a hatáskörébe utal.

Egyéb
Alkotmánybíróság 5/1993. (II.12) AB határozata

BH1994. 1. 
Kizárólag az Alkotmánybíróság jogosult valamely jogszabály alkotmányosságának a felülvizsgálatára, ezért a büntetőeljárás során a bíróságnak valamely konkrét büntetőügy elbírálása során nincs lehetősége annak megítélésére, hogy a cselekmény elkövetése, illetőleg elbírálása során a hatályban levő büntető anyagi jogi vagy eljárásjogi jogszabály ellentétben áll-e a Magyar Köztársaság Alkotmányában foglalt rendelkezéssel [Alkotmány 9. § (1) bek., 32/A. § (1) bek., Btk. 324. § (6) bek., Be. 287. § (1) bek., 6/1992. (I. 30.) AB hat.].

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2.§ (1) bekezdése: A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 1997. évi LIX. törvénnyel módosított. 57. § (5). bekezdése: "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot – a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan – a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja." / Hatályos: 1997. VII. 30-tól/

A vizsgálat megállapításai

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény behatárolja hatáskörömet. 

Az Alkotmánybíróság az 5/1993. (II.12.) AB határozatában a vízgazdálkodási társulásokra vonatkozó előző jogszabályok egyes szakaszait kifogásoló beadványra kifejtette azon álláspontját, hogy a vízgazdálkodási társulat nem közigazgatási szerv. A társulat és az érdekelt között polgári jogi jogviszony van.
Ebből adódik azon törvényi szabályozás, mely vitás esetekre nem egy államigazgatási jogorvoslati útra, hanem bírósági felülvizsgálatra ad lehetőséget.

Ebből következően a 1993. évi LIX. törvény 16.§-a alapján, az önkormányzat társulással kapcsolatos szerepét, illetve egy gazdálkodó szerv - a társulat - tevékenységét nem vizsgálhatom. A társulás megalakításával, érdekeltségi hozzájárulás meghatározásával kapcsolatos határozatok jogszerűségének vizsgálata a  polgári bíróságra tartozik.
 
A konkrét ügyet csak abban a körben  vizsgáltam, hogy megfelelően tájékoztatták-e az érdekelteket a  bírói út lehetőségéről. 

A társulat által becsatolt Alapszabály 8.2.1. pontja a tag jogai között rögzíti, hogy " a Társulat tagja részére megállapított hozzájárulás felülvizsgálatát a küldöttgyűlési határozat közlésétől számított 30 napon belül a bíróságtól kérje," illetve a Társulat szervei által a tagsági jogviszonyával kapcsolatban hozott, - jogszabályba, vagy alapszabályba ütköző - határozat felülvizsgálatát bíróságtól kérje.

A Társulat az érdekelteknek tájékoztatót küldött, melyben ismertette az alapszabályt az önkormányzat helyi rendeletét, mellékelte a fizetési módra vonatkozó nyilatkozatot és az utalványt.

A tájékoztató, illetve a mellékelt nyilatkozat részben ellentmondó tájékoztatást ad, mint amelyet az Alapszabály tartalmaz.

Az Alapszabály 8.2.1. pontja rögzíti a bírósági felülvizsgálat lehetőségét, és az Intézőbizottság tájékoztatása is ismerteti az Alapszabály ezen pontját.
Azonban a mellékelt  nyilatkozat szövege szerint a nyilatkozó tagként belépésről nyilatkozik és tudomásul veszi, hogy a megjelölt fizetési mód mint kedvezmény csak a tagokat illeti meg. E megszövegezésből a jogszabályt nem ismerő arra a következtetésre juthat, hogy ha nem tölti ki a nyilatkozatot, akkor nem lesz tag, de ha  később kötelezik a szennyvízcsatorna bekötésére, akkor többet kell fizetnie, mint az érdekeltségi hozzájárulás.
Ez a szöveg megtévesztő, hiszen az idézett jogszabályok értelmében,  - melyet a Társulás alapszabályában is rögzítettek, - az érdekeltségi területen lévők kényszertagok lesznek, akaratuk ellenére is kötelesek érdekeltségi hozzájárulást fizetni.
Téves a tájékoztató első oldalának azon figyelmeztetése, miszerint, ha érdekeltségi hozzájárulást nem fizet, akkor az önkormányzati rendeletben írt közműfejlesztési hozzájárulás kell fizetnie. 		
Ugyanis az 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet értelmében - melynek felhatalmazása alapján alkotta meg az önkormányzat rendeletének ezen részét - csak  gazdálkodó szervezet által kért bekötés esetén kérhető viziközmű fejlesztési hozzájárulás.

Az új építési törvény értelmében 1998 január 1-től ismét lehet közművesítés hozzájárulás fizetésére rendeletben kötelezni. Ez a lehetőség azonban nem volt meg 1997. évben.

Mindezekből megállapítottam, hogy az ellentmondó tájékoztatás megnehezítette az érdekeltek azon jogát, hogy a rájuk irányadó szabályokat megismerhessék, és a bírósági felülvizsgálati jogukkal élhessenek. A jogbiztonság alkotmányos elvbe beletartozik a jogok és kötelezettségek tekintetében az illetékes szervek megfelelő tájékoztatást nyújtsanak. A társulás által kiadott tájékoztató ellentmondásos, így ez sérti a jogbiztonság alkotmányos alapelv követelményét.

A társulás tájékoztatása szerint egyik panaszos befizette a hozzájárulást, másik panaszos részletekben teljesít, 1998. július 20-án elmaradása volt. 
A harmadik panaszos nem adott le nyilatkozatot és nem vette át a tájékoztatót. 
Amennyiben az eltelt idő alatt sem értesítette a harmadik panaszost a Társulás az érdekeltségi hozzájárulás mértékéről a kormányrendelet 13. §-ában írt módon, akkor a panaszos előtt nyitva áll a bírói út lehetősége és nem esett késedelembe az érdekeltségi hozzájárulás megfizetésénél. A Társulás tájékoztatása nem tartalmaz olyan adatot, mely szerint a nyilatkozatot nem tevő panaszost a jogszabályban írtak szerint értesítették volna az érdekeltségi hozzájárulás fizetési kötelezettségéről.

Egyik panaszos sérelmezte, hogy nem fizetés esetén közadók módjára hajtják be az érdekeltségi hozzájárulást

Tájékoztatom a panaszosokat, hogy erre a vízügyi törvény idézett 41.§-a értelmében van lehetőség. A törvény indokolása értelmében e társulások vízgazdálkodási közfeladatot látnak el a területileg illetékes állam, illetve önkormányzat helyett. Feladat jellegéből következik, hogy a tartozások behajtása ugyanolyan módon történik, mint más államnak fizetendő adók esetén.
Kétségtelenül ellentmondásos jogi szabályozás, hogy ugyanakkor a érdekeltségi hozzájárulás kiszabásának módjára, összegének meghatározására egy polgári jogi társaság jogosult, melynek eljárására nincsenek meg azok a szigorú eljárásjogi garanciák mint amelyek pl. az  adóhatóság eljárását szabályozzák. Ezenkívül az adóként befizetendő összeg nagyságát számításának módját a jogszabályok pontosan meghatározzák, míg az érdekeltségi hozzájárulás összegét a közgyűlés állapítja meg alapszabályában foglaltak szerint.

Az Alkotmány illetve az Alkotmánybíróságról szóló törvény idézett szakaszai értelmében azonban kizárólag az Alkotmánybíróság jogosult az érdekeltségi hozzájárulás közadók módjára történő behajtását kimondó jogszabályi rendelkezés alkotmányosságának vizsgálatára.
 Ezért e körben vizsgálatot nem folytattam.

A megállapított alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság kiküszöbölése érdekében a következő ajánlást teszem:

Felhívom a Dunaharaszti Csatornaépítő Társulat elnökét, hogy az érdekeltségi hozzájárulás megfizetésére vonatkozó felhívást az érvényben lévő Alapszabálynak megfelelően küldje meg az érintetteknek. 

Felhívom továbbá arra is, hogy a felszólítás egyértelműen tartalmazza a bírói felülvizsgálati jogosultságra vonatkozó részletes tájékoztatást is. 

Budapest, 1998. december. 14

Gönczöl Katalin