OBH 6881/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Tárgy:  A belterületbe vonási eljárás

Az eljárás megindulása:

A panaszos a tulajdonában lévő épület bontására, és üdülőépület építésére kért építési engedélyt a csopaki önkormányzat jegyzőjétől, de az kérelmét elutasította.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdésben foglaltak alapján vizsgálatot indítottam, és a panaszostól, valamint az önkormányzattól beszerzett dokumentumok alapján a következőket állapítottam meg:

A tényállás:

Csopak Község Önkormányzata 1993-ban a 2/1993. számú rendeletével módosította a rendezési tervét, és a település belterületével közvetlenül határos közművesített külterületi (zártkerti) ingatlanok - köztük panaszos ingatlanának - belterületbe vonását vette tervbe. Ennek ellentételezésére kijelölt mintegy 10 hektárnyi belterületi hasznosításra alkalmatlan területet, amelyet a belterületből kicsatolni, külterületté minősíteni tervezett.

Az önkormányzat a 6/1993. (II.23.) sz. határozatával a jegyzőt a rendelet hosszú távú terveinek azonnali végrehajtására kötelezte. A jegyző a változások átvezetésére megkereste a Balatonfüredi Városi Földhivatalt, de a Földhivatal a Balaton üdülőkörzet egyes településein az építési tevékenység átmeneti korlátozásáról szóló 1/1989. (I.1.) ÉVM rendelet előírásának értelmezésére kérte fel a Veszprém Megyei Földhivatal, illetve a Földművelésügyi Minisztérium útján a Környezetvédelmi és Területfejlesztési Minisztériumot. 

A minisztérium 1994 augusztusban a szakhatósági hozzájárulást megadását javasolta. A Fölhivatal azonban a jegyző kérelmét érdemben nem bírálta el, hanem további hét hónap elteltével hívta fel a jegyzőt annak jelzésére, hogy "fenntartják-e az előző testület által beadott kérelmet."  Az önkormányzat a megkeresésre nem reagált, ezért a Földhivatal az átvezetésre vonatkozó kérelmet elutasította. A határozat ellen az önkormányzat jegyzője fellebbezést nem nyújtott be.

A panaszos építési engedély iránti kérelmének elbírálását a jegyző, mint az első fokú építésügyi hatóság az 1997. június 10-i; 806-3/1997. számú határozatával a képviselőtestület döntéséig felfüggesztette. 

Az önkormányzat azonban a 2/1993. számú rendeletével betervezett, és a 6/1993. (II.23.) sz. határozatával azonnali végrehajtandóvá minősített döntését nem módosította, és az építésügyi eljárás felfüggesztésének indokaként megjelölt döntést nem hozta meg.

A panaszos ekkor nyújtotta be kérelmét az Országgyűlési Biztos Hivatalához az állampolgári jogainak védelmét kérve.

Az  ügy jogi háttere:

A./ 1949. évi XX. tv.			Az Alkotmányról

B./ 1957. évi IV. tv. .			Az államigazgatási eljárás általános szabályairól

C./ 1990. évi LXV. tv.		A helyi önkormányzatokról

D./ 1989. (I.1.) ÉVM r.		A Balaton üdülőkörzet egyes településein az építési 					tevékenység átmeneti korlátozásáról 

Az  alkalmazott jogszabályok:

1949. évi XX. tv

9. § (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és egyenlő védelemben részesül.

13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

1957. évi IV. tv.

15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.

1990. évi LXV. törvény

11. § (1) A képviselő-testület önkormányzati hatósági ügyben hozott határozata ellen fellebbezésnek nincs helye.

36. § (3) A jegyző köteles jelezni a képviselő-testületnek, a bizottságnak és a polgármesternek, ha a döntésüknél jogszabálysértést észlel.

1/1989. (I .1.) ÉVM rendelet

3. § A Balaton üdülőkörzet e rendelet mellékletében meghatározott településeinek belterülete – a területrendezési tervek szerinti település-rekonstrukciós célok megvalósításához elengedhetetlenül szükséges cseretelkek kialakításához, továbbá az ellátás színvonalát javító fejlesztésekhez nélkülözhetetlen területek kivételével – nem növelhető.

A vizsgálat megállapításai

Az önkormányzat testülete 1993-ban rendelettel döntött az ingatlancseréről, amelyben a közművesített zártkerti ingatlanok belterületté minősítését, és az ilyen célra nem hasznosítható terület külterületté visszaminősítését tervezte. A rendelet azonnali végrehajtásáról a képviselő-testület 6/1993.(II.23.) sz. határozata rendelkezett. A jegyző 1993. május 27-én az illetékes Balatonfüredi Körzeti Földhivatalhoz a szükséges mellékletekkel, azaz a földmérési munkarészek csatolásával benyújtotta a belterületi határmódosítás iránti kérelmet.

Mivel az önkormányzat kérelme érintette az 1/1989.(I.1.) ÉVM rendelet szabályait, a földhivatal kikérte a KTM állásfoglalását. A csatolt iratok tanúsága szerint a minisztérium az 1994. augusztus 22-én kelt levelében az önkormányzat kérelmének jóváhagyását támogatta. A földhivatal, mint első fokú hatóság ezt követően a kérelem ügyében - álláspontom szerint jogszabálysértően - nem hozott határozatot, és indokolatlanul szólította fel a kérelmezőt a földmérési munkarészek ismételt záradékoltatására. Ennek elmulasztása nem szolgálhatott volna alapul az eljárás megszüntetéséhez.

A panaszos az önkormányzat 6/1993.(II.23.) sz. határozatát követően telekmegosztási engedélyt kapott, ezt követően beruházásokat hajtott végre, melynek eredményeként az ingatlan teljes közművesítettséget ért el. Az önkormányzat jegyzője az építési engedély iránti kérelmeit azzal az indokkal utasította el, hogy az ingatlan nem belterület. Az elutasító határozat ellen az ügyfél által benyújtott fellebbezés alapján a Közigazgatási Hivatal a határozatot megsemmisítette, és új eljárás lefolytatására utasította az építésügyi hatóságot.

A jegyző az építésügyi eljárást  felfüggesztette a képviselőtestület döntéséig. A megkeresésemre sem csatolt azonban olyan tartalmú képviselőtestület döntését, amely a 2/1993. sz. rendelet, illetve a 6/1993. (II.23.) sz. határozat módosítását jelentette volna.

A fentiek alapján megállapítottam, hogy az önkormányzat jegyzője törvénysértően járt el, amikor az önkormányzat rendeletét, illetve határozatát nem hajtotta végre, és saját mulasztására hivatkozva a panaszos kérelmében a döntést bizonytalan időre felfüggesztette, és ezzel a panaszosnak az Alkotmány 2. § (1) bekezdésben deklarált jogbiztonsághoz, valamint a 13. §-ban biztosított tulajdonhoz való jogát sértette.

Ajánlás:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § -ban biztosított jogommal élve felhívom a Veszprém megyei Földhivatal vezetőjét, hogy a Balatonfüredi Körzeti Földhivatal eljárását, illetve mulasztását vizsgálja ki, és annak eredményéről 30 napon belül tájékoztasson.

Felkérem a Csopaki Önkormányzat Polgármesterét, hogy kezdeményezze a Képviselő-testületnél a település belterületi határainak módosítására vonatkozó rendeleteinek egyértelmű rendezését, illetve a kötelezze a jegyzőt a 2/1993. sz. rendelet, és a 6/1993.(II.23.) sz. határozat végrehajtására. Az intézkedéseiről 30 napon belül a tájékoztatását kérem.

Budapest, 1998. augusztus 11.

Gönczöl Katalin