OBH 6855/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Katona Anikó
Az eljárás megindulása:

A Mai Nap c. napilap 1997. július 21-i számában Gettóba zárt öregek címmel cikket jelentetett meg a XIX. kerületi nyugdíjasházról. A cikkből kiderült, hogy  több mint egy évtizede a Fővárosi Tanács egyetlen telken építtetett föl két nyugdíjasházat, melynek kezelését egészen az utóbbi időkig a kispesti önkormányzat látta el. A cikk szerint a két ház lakói összejártak zenét hallgatni, tévézni, ünnepkor közös vacsorákat csapni. Ennek azonban vége, ugyanis amíg az egyik ház lakóinak megvan minden kényelme, addig a szomszédaikat megfosztották eddig megszokott életmódjuktól.
Egy helyi lakóra hivatkozva azt is közölte a cikk, hogy a Batthyány utca lakóit és a ház helyiségeit kifosztották, és a gyülekezési szabadságukat is korlátozzák.
A lakók egy nap arra ébredtek, hogy valaki kiürítette a közös helyiségként használt konyhát, elvitték a bögréket, tányérokat és az evőeszközöket, a társalgóból pedig a televíziót és a lemezjátszót.
A lakók csak szóbeszéd szintjén hallottak róla, hogy az egész eljárás hátterében a kerületi és a fővárosi önkormányzat vagyonmegosztása állt.
A Batthyány utcai épület maradt a főváros tulajdonában, míg a szomszédos ház átkerült a kerület tulajdonába. A cikk szintén említi, hogy a kerület tulajdonába került házban maradt a konyha és az ebédlő, ott lehet tévét nézni és zenét hallgatni, ott a kerület továbbra is gondoskodik a takarításról és egyéb gondnoki teendőkről.
Ráadásul a fővárosi tulajdonú házban megjelent a Guest Kft két munkatársa, hogy beszedje a lakbért. A nyugdíjasok tanácstalanok voltak, fizessenek-e, hiszen eddig még nem hallottak a Kft-ről.
A cikkben nyilatkozott Illés Istvánné a fővárosi önkormányzat lakásügyi osztályának vezetője, aki elmondta, csupán átmeneti állapotról van szó, a kispesti önkormányzat ugyanis csak az egyik ház tulajdonjogát kérte, amit meg is szavazott neki a fővárosi képviselő-testület. Mivel eddig a másik háznak is ők voltak a kezelői, így természetes, hogy a tulajdonukban lévő berendezési tárgyakat elszállították.
A főváros valóban megbízta a Guest Kft-t a Batthyány utcai ház kezelésével, de ezt nem látták szükségesnek a lakókkal közölni.
Fentiek alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a róla szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1)-(2) bekezdései alapján hivatalból vizsgálatot rendelt el.
Érintett alkotmányos jogok:

Alkotmány 17. §-a alapján: A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.
Alkotmány 70/E. § (1) bekezdése alapján: A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.
Alkalmazott jogszabályok:

- A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény

56. § (1) A szociálisan rászorultak részére személyes gondoskodást nyújtó ellátást (a továbbiakban: személyes gondoskodás) az állam, valamint az önkormányzatok biztosítják.
(2) A személyes gondoskodás magában foglalja a szociális alap- és szakosított ellátásokat.
57. § (1) A személyes gondoskodás keretébe tartozó szociális alapellátási formák biztosítják
b) az étkeztetést;
c) a házi segítségnyújtást, valamint
d) a családsegítést.
(2) A személyes gondoskodás keretébe tartozó szakosított ellátást nyújtanak
b) az ápolást-gondozást nyújtó intézmények;
Étkeztetés
62. § (1) Az étkeztetés keretében azoknak a szociálisan rászorultaknak a legalább napi egyszeri meleg étkezéséről kell gondoskodni, akik azt önmaguknak, illetve önmaguknak és eltartottjaik részére tartósan vagy átmeneti jelleggel nem képesek biztosítani.
(2) Étkeztetésben kell részesíteni azt az igénylőt, illetve általa eltartottat is, aki kora vagy egészségi állapota miatt nem képes az (1) bekezdés szerinti étkezésről más módon gondoskodni.
63. § Házi segítségnyújtás keretében kell gondoskodni
a) azokról a személyekről, akik otthonukban önmaguk ellátására saját erőből nem képesek, és róluk nem gondoskodnak;
66. § Ha az életkoruk, egészségi állapotuk, valamint szociális helyzetük miatt a rászorult személyekről az alapellátás keretében nem lehet gondoskodni, a rászorultakat állapotuknak és helyzetüknek megfelelő szakosított ellátási formában kell gondozni.
68. § (1) Az idősek otthonában elsősorban azoknak a nyugdíjkorhatárt betöltött személyeknek (a továbbiakban: időskorúak) ápolását, gondozását végzik, akiknek egészségi állapota rendszeres gyógyintézeti kezelést nem igényel.
87. § Az a települési önkormányzat, amelyiknek területén
a) kétezernél több állandó lakos él, idősek nappali ellátását nyújtó intézményi szolgáltatást;
b) tízezernél több állandó lakos él, az a) pontban foglalt ellátást, valamint az idősek átmeneti elhelyezését szolgáló intézményt;
c) húszezernél több állandó lakos él, a b) pontban foglalt ellátást, valamint nappali ellátást nyújtó intézményi formákat;
d) harmincezernél több állandó lakos él, a c) pontban foglalt ellátást, valamint átmeneti elhelyezési formákat köteles biztosítani.
88. § (1) A megyei és a fővárosi önkormányzat (a továbbiakban: megyei önkormányzat) gondoskodik
a) azoknak a szakosított ellátásoknak a megszervezéséről, amelyek biztosítására e törvény alapján a települési önkormányzat nem köteles;
b) a szakosított szociális szolgáltatások területi összehangolásáról;
c) a módszertani feladatok ellátásáról, ennek keretében megbíz valamely ápolást, gondozást nyújtó vagy rehabilitációs intézményt e feladatok ellátásával.
98. § (1) A jogosult és hozzátartozója, valamint a jogosult jogait és érdekeit képviselő társadalmi szervezet a házirendben foglaltak szerint panasszal élhet az intézmény vezetőjénél vagy az érdekképviseleti fórumnál (a továbbiakban: panasz kivizsgálására jogosult)
a) az intézményi jogviszony megsértése, különösen személyiségi jogainak, kapcsolattartásának sérelme, továbbá az intézmény dolgozóinak szakmai, titoktartási és vagyonvédelmi kötelezettségei megszegése esetén, vagy
b) az ellátás körülményeit érintő kifogások orvoslása érdekében.
(2) A panasz kivizsgálására jogosult köteles 15 napon belül írásban értesíteni a panasztevőt az elé terjesztett panasz kivizsgálásának eredményéről. A szükséges intézkedések egyidejű megtételével felhívja a figyelmet a sérelem orvoslásának esetleges más módjaira is.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott személyek és szervek panaszukkal az intézmény fenntartójához fordulhatnak, ha a panasz kivizsgálására jogosult
a) határidőben nem intézkedik,
b) intézkedésével nem értenek egyet.
99. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény fenntartója köteles meghatározni az intézményi jogviszonyban állók és az ellátásra jogosultak érdekvédelmét szolgáló fórum (a továbbiakban: érdekképviseleti fórum) megalakításának és tevékenységének szabályait.
(2) Választás alapján az érdekképviseleti fórum tagjai
a) az intézményben ellátásban részesítettek, illetőleg hozzátartozóik képviselői;
b) az intézmény dolgozóinak képviselői;
c) az intézményt fenntartó helyi önkormányzat, illetve szervezet képviselői.
(3) A (2) bekezdés a) pontjában meghatározott tagok száma nem lehet kevesebb a b)–c) pont szerinti tagok összlétszámánál.
(4) Az érdekképviseleti fórum dönt az elé terjesztett intézményi panaszokról, továbbá intézkedéseket kezdeményezhet a beutaló, a fenntartó helyi önkormányzatnál, az intézmény ellenőrzését ellátó hatóságnál, illetőleg más, hatáskörrel rendelkező szervnél.

- A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
63/A. § A fővárosi önkormányzat feladat- és hatásköre különösen
n) gondoskodik az egynél több kerületet, illetőleg a főváros területét is meghaladó ellátási kötelezettség körében: a középiskolai, a szakiskolai és a kollégiumi ellátásról, ha a feladat ellátását a kerületi önkormányzat nem vállalja; a művészeti, közművelődési, a közgyűjteményi feladatok ellátásáról; az alapellátást meghaladó egészségügyi szakellátásról és szakosított szociális ellátásról; a gyermek- és ifjúságvédelmi tevékenység biztosításáról, fejlesztéséről; a testnevelési, sportszervezési és ifjúsági feladatokról; részt vesz az egynél több kerületet érintő közoktatási, közművelődési, tudományos, művészeti, sport-, valamint gyermek- és ifjúsági tevékenység összehangolásában;

- A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény működésének engedélyezéséről szóló 161/1996. (XI. 7.) Korm. rendelet

- A személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 2/1994. (I. 30.) NM rendelet
3. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó intézményben foglalkoztatott személy feladatait az intézmény szervezeti és működési szabályzatában és a munkaköri leírásban foglaltak szerint végzi.
(3) Az intézmény házirendje tartalmazza a személyes gondoskodásban részesülők és az őket ellátó dolgozók magatartási szabályait, az intézmény dolgozóival való kapcsolattartás rendjét, valamint az intézmény berendezési és felszerelési tárgyai használatára vonatkozó előírásokat.
6. § (1) Az étkeztetés formái különösen a népkonyha, a szociális konyha és egyéb főzőhely keretében nyújtott ellátás.
(2) Az étkeztetésről a 4. számú melléklet szerinti nyilvántartást kell vezetni.
7. § (1) Az étkeztetés a lakosság szükségleteinek megfelelően megszervezhető az étel
a) kiszolgálásával egyidejű helyben fogyasztással;
b) elvitelének lehetővé tételével,
c) lakásra szállításával.
(2) Az étkeztetés keretében főétkezésként legalább napi egyszeri meleg élelmet kell biztosítani. Ha az étkezésben részesülő egészségi állapota indokolja, a háziorvos javaslatára – a népkonyha kivételével – a jogosult részére diétás étkeztetést kell biztosítani.
(2) A bentlakásos intézményben biztosítani kell
a) az éjszakai és nappali tartózkodásra;
b) a személyi tisztálkodásra;
c) az étkezésre;
d) az intézmény jellege szerinti közösségi együttlétre, tevékenységre (pl. társalgó, könyvtár, foglalkoztató);
e) az egészségügyi gondozás céljára (pl. orvosi szoba, betegszoba); szolgáló helyiségeket.
(3) Az a bentlakásos intézmény alkalmas gondozási feladatok ellátására, amelyikben
a) egy ellátottra legalább hat-nyolc négyzetméternyi lakószoba;
b) tíz ellátottra legalább egy fürdőkád vagy zuhanyzó, valamint nemenkénti WC;
c) gondozási egységenként legalább harminc négyzetméter alapterületű közösségi együttlétre szolgáló helyiség jut, és biztosított a folyamatos fűtés és melegvíz-szolgáltatás.
55. § A bentlakásos intézmény feladatkörében gondoskodik a jogosult mentálhigiénés ellátásáról. Ennek keretében biztosítja
a) a személyre szabott bánásmódot;
b) a szabadidő kulturált eltöltésének feltételeit;
c) a szükség szerinti pszichoterápiás foglalkozást;
d) a gondozott családi és társadalmi kapcsolatai fenntartásának feltételeit.

A vizsgálat megállapításai:

A cikkben közöltek jelentős része részben vagy egészben nem felel meg a valóságnak. Az említett nyugdíjasházak a lakóház és a szociális intézmény sajátos keverékei. A lakók jogi helyzetét az illetékes önkormányzattal kötött bérleti szerződés szabályozza. A tulajdonos egészen mostanáig a Fővárosi Önkormányzat volt, de a házak kezelését és a szociális ellátást mindkét házban a József A. utcai házban működő 4. sz. Gondozási Központ jóvoltából a kispesti önkormányzat látta el.
A közelmúltban a fővárosi képviselő-testület döntésének megfelelően a József A. utcára néző ház a Kispesti Önkormányzat tulajdonába került, a tulajdonmegosztás 1997. július 1-én történt meg. A két ház kezelését 1992-ig az IKV, utána a szociális szolgálat látta el. A tulajdon rendezése után a kerületi önkormányzati tulajdonba kerülő ház kezelését Kispest vagyonkezelő szervezete a VAMÜSZ látja el, a főváros pedig a Quest Kft-vel kötött szerződést. 
Ottjártunkkor kiderült, hogy a Batthyány utcai házban hetek óta a másik házból jár át a takarítónő, a takarításról, és a házhoz tartozó kert gondozásáról egyenlőre még nem gondoskodott a Quest Kft.
A Gondozási Központ átköltözött a Bartók Béla utcába, a környéken megnövekedett igények ellátása érdekében. A házakban csak az idősek klubjának dolgozói, illetve az ápolási feladatokat ellátó nővérek maradnak. A szociális ellátást továbbra is a Gondozási Központ látja el mindkét házban az idősek kérésére, azonos feltételekkel, meghatározott térítési díj ellenében.
A gondozási központ vezetője elmondta, hogy a televíziót és - az egyébként éppen üzemképtelen - lemezjátszót azért vitték át a másik házba, mert a főváros kezelő szerve még nem vette át őket leltár szerint, de ott helyben a közös helyiségben bárki igénybe veheti őket.
A cikkben a konyhával kapcsolatban felmerült problémákról kiderült, hogy - bár konyha mindkét házban van - a lecsökkent igények miatt az egyiket teljesen bezárták és a másikat is csak az ételkihordók kiosztására használják. A lakásokban egyébként van konyha, ott mindenki főzhet magának és a lakók rendelkeznek saját konyhai felszerelésekkel.
A helyszínen tett látogatásunkkor a Batthyány utcai ház otthon tartózkodó lakói - két  kivétellel - a cikket hazugságnak és eltúlzottnak minősítették. Véleményük szerint gyülekezési jogukat nem korlátozzák, ha rendezvényeket akarnak, azokat megszervezik. A rendezvények száma azonban éppen a lakók érdeklődésének hiánya miatt csökkent le. Azt is elmondták, hogy a tulajdonosváltozásról a Gondozási Központ igazgatónője tájékoztatta őket.

A XIX. ker. Batthyány utca 33-39. sz. alatti nyugdíjasház kezelését a kerületi szociális gondozó központ nem vállalta, ezért a Fővárosi Önkormányzat a ház kezelésével átmenetileg a Quest Kft-t bízta meg. A közbeszerzési törvény alapján a kezelői feladat ellátására kötelező pályázatot kiírni, addig az önkormányzat - a pályázat elnyerőjének kinevezéséig - valamilyen ideiglenes megoldással próbálja a kezelői feladatokat megoldani. A kezelői feladatok ellátására kiírt pályázat többször is eredménytelen lett, ezért ideiglenesen továbbra is a fent említett kft kezeli a házat. A kft a főváros tulajdonában lévő nyugdíjasházak közül több helyen is ellát ilyen jellegű feladatokat, amely ellen eddig nem érkezett panasz, ezért esett a választás ebben az esetben is a Quest Kft-re. 
A  kezelő szervezet az önkormányzat megbízása alapján ellátja az épület kezelői feladatait, így többek között gondoskodik a közös területek, a kert tisztántartásáról, beszedi a lakbéreket és egyéb közüzemi díjakat, gondoskodik a bérlők által jelzett és az épület fenntartásával, karbantartásával kapcsolatos hibák kijavításáról. A kezelő szervezet konkrétan meghatározott feladatai a vele közölt vállalkozási szerződés tartalmazza.
A gondnok a kezelő szervezet alkalmazottja, a gondnok a munkabére és bérjárulékai részét képezik a kezelő szervezet vállalkozási díjának. Amennyiben a bérlők nincsenek megelégedve a gondnok munkájával, a fenntartó önkormányzathoz fordulhatnak panasszal. Ezt a kft ideiglenes kezelő tevékenysége alatt a lakók még nem tették meg, jogorvoslati lehetőségüket nem merítették ki.
A Fővárosi Önkormányzat Lakás Ügyosztálya vezetőjének tájékoztatása szerint munkatársai többször kint jártak, így a bérlőknek lehetőségük volt közvetlenül jelezni problémáikat. A munkatársak azonban nem jelezték, hogy a bérlők panasszal fordultak volna hozzájuk.
Szintén a Lakás Ügyosztály vezetője jelezte, hogy a Kispesti Önkormányzat azzal a kéréssel kereste meg a Fővárosi Önkormányzatot, hogy a további problémák és a kettős tulajdonból eredő nézeteltérések elkerülése érdekében kéri a Batthyány utca ház tulajdonjogát is. A kérést a Fővárosi Önkormányzat illetékes bizottsága elé terjesztették. A lakókat az eredménytelen pályázatról és az esetleges tulajdonos változásról az önkormányzat értesítette.
Mindkét ház szociális ellátását továbbra is a kerületi önkormányzat látja el, azok a tulajdonos-váltás közben sem szüneteltek, ezért a bérlők Alkotmányban rögzített szociális biztonsághoz való joga nem szenvedett sérelmet.

Budapest, 1998. április

Gönczöl Katalin