OBH 6822/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A panaszos egy magánszemélytől felvett kölcsön biztosítására 1996. április 22-én fiktív adásvételi szerződést kötött lakóháza eladásáról. A hitelező a földhivatalban bejegyeztette a tulajdonjogát, majd adásvételi szerződést kötött egy harmadik személlyel, aki ennek alapján - mint tulajdonos - erőszakkal kiköltöztette a panaszost a lakásából. A Kecskeméti Polgármesteri Hivatal Közigazgatási Irodájának határozata és a rendőrségen tett feljelentés ellenére a panaszos nem kapta vissza a lakását, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult.  	
	 Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről 
188. § (1) Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.
(2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.
A kialakult gyakorlat szerint a bíróság a jegyző által jogszabálysértően áttett ügyet érdemben elbírálja, s azt nem teszi vissza a jegyzőhöz.
(3) A bíróság a birtokperben a birtokláshoz való jogosultság alapján dönt; a békés birtoklásban megzavart fél jogosultságát vélelmezni kell.
Ptké. 26. § (1) A birtokvita eldöntésére a községi, városi, fővárosi kerületi jegyző (a továbbiakban: jegyző) illetékes.
(2) A jegyzőnek a birtoklás kérdésében hozott határozatát annak meghozatalától számított legkésőbb három napon belül végre kell hajtani akkor is, ha az érdekelt fél keresetet indított. A határozat végrehajtásáról a jegyző gondoskodik.
1960. évi 11. törvényerejű rendelet a Polgári Törvénykönyv hatálybalépéséről és végrehajtásáról   
27. § (1) A hasznok, károk és költségek kérdésében hozott határozat végrehajtása a birtokvitában eljáró jegyző székhelye szerint illetékes helyi bíróság (városi, fővárosi kerületi bíróság, a továbbiakban: helyi bíróság) hatáskörébe tartozik.
(2) A hasznok, károk és költségek kérdésében hozott határozat alapján végrehajtásnak nincs helye akkor, ha az érdekelt fél akár ebben a kérdésben, akár a birtoklás kérdésében keresetet indított.
(3) A bíróság a hasznok, károk és költségek kérdésében akkor is határoz, ha az érdekelt fél csak a birtoklás kérdésében indított keresetet.
 1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről
175. § (1) Aki mást személyi szabadságától megfoszt, bűntettet követ el, és három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.
(2) A büntetés öt évig terjedő szabadságvesztés, ha a bűncselekményt
a) aljas indokból vagy célból;
b) hivatalos eljárás színlelésével;
c) a sértett sanyargatásával;
d) jelentős érdeksérelmet okozva
követik el.   
273. § (1) Aki abból a célból, hogy jogos vagy jogosnak vélt vagyoni igénynek érvényt szerezzen, mást erőszakkal vagy fenyegetéssel arra kényszerít, hogy valamit tegyen, ne tegyen vagy eltűrjön, bűntettet követ el, és egy évtől öt évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.

Megállapított tényállás:
	A panaszos egy magánszemélytől felvett 1.500 ezer forint kölcsön biztosítására 1996. április 22-én fiktív adásvételi szerződést kötött lakóháza eladásáról a kölcsönadóval. A szerződésben kikötötték az eladó visszavásárlási jogát 1996. október 23-i határnappal, amelyet később 1996. december 31-re módosítottak. 1996. augusztusában kiderült, hogy a hitelező a szerződés alapján a földhivatalban bejegyeztette a tulajdonjogát. A panaszos ezt követően a Kecskeméti Városi Bírósághoz fordult az adásvételi szerződés semmisségének megállapítása végett, de tartozását nem fizette vissza. 1997. március 3-i keltezéssel ügyvédi felszólítást kapott, melyben a lakásból való kiköltözésre hívták fel. 1997. május 6-án megjelent a lakásánál öt férfi, akik a hitelező megbízására hivatkozva kilátásba helyezték, hogy ha aznap estig nem költözik ki, bútorait kidobálják. Az esti órákban a hitelezővel együtt visszatérő személyeket - akik a panaszos udvarába, illetve lakásába nem mentek be - helyszínre hívott rendőrjárőr igazoltatás után eltávolította. Az egyik személynél gázpisztoly volt, amelynek tartására engedéllyel rendelkezett.
	A hitelező a sikertelen kísérlet után adásvételi szerződést kötött dr.G.F.-el, aki ennek alapján 1997. június 13-án - mint tulajdonos - több társával megjelent a panaszosnál és kiköltöztette a lakásából. A kiköltöztetés a panaszos állítása szerint úgy zajlott le, hogy a déli órákban dr. G.F. és öt férfi bementek az udvarára és kijelentették, hogy addig nem mennek el, ami ők ki nem költöznek. A lakásban tartózkodókat mindenhová követték, a kulcsokat a panaszos feleségétől elvették, a zárakat lecseréltették egy lakatossal. Este 19-20 óra körül aláírattak a panaszossal egy olyan nyilatkozatot, amely szerint másnap éjfélig elszállítják az ingóságaikat egy bérelt helyiségbe. A helyiséget dr.G.F. bérelte ki a részükre. A helyszínen két alkalommal jártak rendőrök, akik azt javasolták a panaszosnak, hogy tegyen feljelentést a kapitányságon. A panaszos a saját ügyvédjét is a helyszínre hívta. A panaszos úgy látta, hogy a dr.G.F.-el együtt érkezett férfiak közül többen fegyvert viseltek. A bútorait és egyéb ingóságait még aznap éjszaka elszállította. Két nappal később dr.G.F. az adásvételi szerződést az eladóval történt megegyezéssel felbontotta, így a panaszos hitelezője lett újra a tulajdonos. 
	A panaszos kérelmére a birtokháborítás ügyében eljáró jegyző a kiköltöztetés végrehajtóját a rendelkezésre álló címeken nem tudta megtalálni, de a Kecskeméti Városi Rendőrkapitányság Vizsgálati Osztálya az illetőt megtalálta és kihallgatta.
	A Kecskeméti Polgármesteri Hivatal Közigazgatási Irodája határozatával a hitelezőt kötelezte, hogy a panaszost lakáshasználatában ne akadályozza, ingóságait adja vissza. A határozat tartalmazza, hogy nem teljesítés esetén hatósági úton érvényesítik.  A panaszos a határozatnak nem tudott érvényt szerezni.
	A panaszos a zaklatás miatt 1997. május 6-án, majd a kiköltöztetés miatt június 23-án feljelentést tett a rendőrségen. A Kecskeméti Rendőrkapitányság 3324/1997.bü. számon folytatott az ügyben nyomozást, amelyet dr.G.F.-el és egy társával szemben egy rendbeli önbíráskodás bűntette és három rendbeli személyi szabadság megsértésének bűntette miatt vádemelési javaslattal fejezett be. A Kecskeméti Városi Ügyészség a B.1666/1997. sz. határozatával a nyomozást a Be. 139.§ (1) bekezdés b) pontja alapján, bűncselekmény hiányában megszüntette. A Bács-Kiskun Megyei Főügyészség a megszüntető határozat elleni panaszt elutasította.

A vizsgálat megállapításai:
	A Bács-Kiskun Megyei Rendőr-főkapitányságtól beszerzett nyomozati iratok alapján a következőket állapítottam meg:
	A nyomozás során a rendőrség a felderíthető személyeket kihallgatta és szembesítette a panaszossal és családtagjaival. A gyanúsítottak és a tanúként kihallgatott személyek vallomásai között voltak eltérések és maradtak tisztázatlan kérdések is. Ilyenek voltak a cselekményben résztvevők létszámára, kilétére és a náluk lévő - a panaszos által látott - fegyverekre vonatkozó adatok. A vallomások ugyanakkor megegyeztek abban, hogy a kiköltöztetés során erőszak alkalmazására nem került sor. Ezt a panaszos családtagjai is megerősítették. A kiköltöztetés időpontjában két alkalommal érkezett ki rendőrjárőr a panaszos házához, akik mindkét féllel beszéltek. A járőröket nem a panaszos hívta ki, hanem egy - a panaszos ismeretségi köréhez tartozó - tanú, illetve egy ismeretlen nő.
	A nyomozati cselekmények végrehajtása után 1997. december 4-én a rendőrség vádjavaslattal küldte meg az ügy iratait az ügyészségnek. A Kecskeméti Városi Ügyészség a gyanúsítottak tagadásával szemben a bűncselekmények elkövetését nem látta bizonyítottnak, ezért a nyomozást megszüntette. A Bács-Kiskun Megyei Főügyészség a benyújtott panaszt elutasította. Álláspontjuk szerint a nyomozás során nem sikerült olyan bizonyítékokat beszerezni, amelyek alapján kétséget kizáróan megállapítható lett volna, hogy a gyanúsítottak a terhükre rótt bűncselekményeket elkövették. A bizonyítás lehetőségei kimerültek és a nyomozás tovább folytatásától sem volt várható olyan eredmény, amely a gyanúsítottak büntetőjogi felelősségét megállapíthatóvá tenné. A Be. 61. §-a szerint a kétséget kizáróan nem bizonyított tényt a gyanúsítottak terhére értékelni nem lehet.
	A bűncselekmény gyanújával kapcsolatos adatok mérlegelését a büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény 5.§ (1) bekezdése a nyomozó hatóságok, illetve az ügyészség, vádemelés esetén pedig a bíróság hatáskörébe utalja, minthogy a tényállás tisztázását az eljáró hatóságok feladatává teszi. Ennek megfelelően az országgyűlési biztos nem mérlegelheti a nyomozás során felmerült bizonyítékokat, csak azt állapíthatja meg, hogy a hatóság a jogszabályoknak, végső soron az Alkotmánynak megfelelően járt-e el, a hatóságok intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása okozott-e alkotmányos visszásságot. 
	A vizsgált ügyben az eljáró hatóságok részéről jogszabálysértő intézkedést vagy mulasztást nem állapítottam meg, ezért a vizsgálatot alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság hiányában lezárom.

Budapest, 1998. november 11.

Gönczöl Katalin