OBH 6813/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása

A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyetteséhez, mert sérelmesnek tartja, hogy a korábban megállapított baleseti járadékának, valamint rendszeres szociális járadékának folyósítását a Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság Gyöngyösi Kirendeltsége megszüntette. Az ólommérgezés foglalkozási betegség miatt 1992-ben benyújtott igényét pedig az Egri Városi Bíróság ítélete ellenére sem bírálták el.

Alkalmazott jogszabályok

A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. tv. (T.) és a végrehajtására kiadott 89/1990. (V.1.) MT rendelet (R.)

T. 76. § (1) Baleseti ellátás üzemi baleset vagy foglalkozási betegség esetén jár.

T. 76. § (1) Üzemi baleset az a baleset, amely a biztosítottat a foglalkozása körében végzett munka közben vagy azzal összefüggésben, illetőleg munkába vagy onnan lakására (szállására) menet közben éri. 

T. 81. § Baleseti járadékra az jogosult, akinek a munkaképessége üzemi baleset következtében tizenöt százalékot meghaladó mértékben csökkent, de baleseti rokkantsági nyugdíj nem illeti meg.

T. 82. § (1) Ha a munkaképesség-csökkenés mértéke a huszonöt százalékot nem haladja meg, a baleseti járadék legfeljebb két éven át, ha meghaladja, e munkaképesség-csökkenés tartamára időbeli korlátozás nélkül jár. 

R. 230. § A baleseti járadékra jogosultság azzal a nappal nyílik meg, amelytől az igénylő munkaképesség-csökkenése az orvosi bizottság véleménye szerint a tizenöt százalékot meghaladja.

T. 86. § A baleseti járadékra jogosultság megszűnik, ha a munkaképesség-csökkenés a tizenöt százalékot már nem haladja meg. Ha a munkaképesség-csökkenés a tizenöt százalékot újból meghaladja, a baleseti járadékra jogosultság feléled.

R. 339. § (1) A nyugellátással, baleseti nyugellátással kapcsolatban a lakóhely szerint illetékes nyugdíjbiztosítási igazgatóság, illetőleg kirendeltség szakágazati egysége által hozott határozat ellen a határozat kézbesítését követő tizenöt napon belül a Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság, illetőleg kirendeltség vezetőjéhez, ha pedig a határozatot a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság szakágazati egysége hozta, a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság vezetőjéhez lehet fellebbezni.

R. 341. § A másodfokú határozat ellen a határozat kézbesítését követő harminc napon belül az érdekelt keresettel fordulhat az első fokú határozatot hozó szerv székhelye szerint illetékes bírósághoz.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság /29. § (1) bek./, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

29. § (1) E törvény alkalmazásában hatóság: 
               a) az államhatalmi, államigazgatási feladatot ellátó szerv;
               b) az államigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv;
               c) a fegyveres erők;
               d) a rendőrség, a rendészeti szerv;
               e) a nemzetbiztonsági szolgálatok;
               f) az igazságügyi szerv - kivéve a bíróságot -;
               g) a helyi önkormányzat;
               h) a bíróságon kívüli jogvitát kötelező érvénnyel eldöntő szerv.

A megváltozott munkaképességű dolgok szociális ellátásáról szóló 8/1983. (VI.29.) EüM-PM. együttes rendelet

24. § (1) Megszűnik a rendszeres szociális járadékra jogosultság, ha a járadékban részesülő megváltozott munkaképességű dolgozó

b) .... munkaképesség változásának mértéke az OOSZI orvosi bizottságának véleménye szerint nem éri el az 50 százalékot.

Megállapított tényállás

A Heves Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság Gyöngyösi Kirendeltsége jogelődje a panaszos 1978. november 16-án benyújtott igényére a 9.B.3353/78-5. számú 1978. május 1-től 2. fokozatú baleseti járadékot állapított meg.

Az indokolás tartalmazza, hogy az 1978. november 22-én kelt I. fokú orvosi szakvélemény alapján az 1975. október 3-án történt üzemi baleset következtében a munkaképesség-csökkenés mértéke 20 %, az 1976. július 19-én történt üzemi baleset következtében 10 %, összes következményként 2. fokozatú baleseti járadékra jogosult.

A kirendeltség az 1996. február 27-én kelt 09/3353/78/08. számú határozatával a baleseti járadék folyósítását megszüntette, mert az orvosi bizottság 1996. február 20-án kelt szakvéleménye alapján üzemi baleseti eredetű munkaképesség-csökkenés mértéke 6 % volt. A panaszos fellebbezését, mivel a II. fokú orvosi bizottság véleménye a fentiekkel megegyezett, a 9.B.3353/78-15 (F.107/96) számú, 1996. október 11-én kelt határozatával a kirendeltség vezetője jogszerűen elutasította.

A kirendeltség az 1993. július 29-én benyújtott igény alapján 1993. május 31-től a 09-03693/93/07. számú, 1993. szeptember 3-án kelt határozatával a panaszos részére rendszeres szociális járadékot állapított meg. 1996. február 20-án kelt orvosi vélemény alapján 09-03693/93/09. számú (F: 106/96) 1996. február 27-én kelt határozatára a kirendeltség a rendszeres szociális járadékot megszüntette, a határozat keltét követő második hónap első napjától. Az orvosi vélemények felülvizsgálatát hivatalból rendelték el, és az Országos Orvosszakértői Intézet végezte el a kirendeltségen történt visszaélések miatt. 

A panaszos az F-107/96.számú baleseti járadékot megszüntető és F-106/96. számú rendszeres szociális járadékot megszüntető másodfokú határozatok ellen keresetlevelet nyújtott be az Egri Városi Bírósághoz. A P.22.906/1996/7. számon az Egri Városi Bíróság 1997. február 21-én kelt ítéletében a keresetet elutasította. Felhívta a panaszos figyelmét, hogy "amennyiben a felperesnek a hajógyárban elszenvedett ólommérgezés miatt fennáll a foglalkozási megbetegedése, az alperesnél jelenthet be igényt  a baleseti ellátásra".

A panaszos 1997. február 28-án benyújtott baleseti járadék igényét a kirendeltség a 9-01230/97/26. számú 1997. november 12-én kelt határozatával jogosultság hiányában elutasította. Az elutasítás indoka, hogy az orvosi bizottság 1997. október 1-én kelt szakvéleménye szerint "foglalkozási megbetegedésből - ólommérgezés - eredő munkaképesség-csökkenése nem vélelmezhető". A határozat tartalmazza a jogorvoslati lehetőséget is. 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese a vizsgálat eredményeként megállapította:

- a panaszos baleseti járadéka, valamint a rendszeres szociális járadéka megszüntetése   tárgyában bírói ítélet van,
- az újabb beleseti járadékára benyújtott igényét pedig a kirendeltség elbírálta és a további jogorvoslati lehetősége biztosított. 

A fenti tényállás alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) be. és a 29. § (1) be. f) pontja alapján - hatáskör hiányában - a vizsgálatot lezártnak tekinti.

Budapest, 1998. március "        "

Dr. Polt Péter