OBH 6796/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

Az eljárás megindulása

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában a panaszos képviseletében eljáró meghatalmazott a Fővárosi Corvin Mátyás Gimnázium és Műszaki Szakközépiskola fegyelmi ügyben követett eljárását kifogásolta. Sérelmezte továbbá az iskola fenntartójának, a Fővárosi Önkormányzat Aljegyzőjének a fegyelmi eljárás és az annak alapján hozott fegyelmi határozat felülvizsgálata során követett eljárását.

Az ügyben a vizsgálatot 1999. november 1-jén megindítottam.

Az érintett alkotmányos jogok

Eljárásom során a következő alkotmányos jogok érvényesülését vizsgáltam az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

2. Az Alkotmány 16. §-a szerint a Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.

3. Az Alkotmány 57. § (5) bekezdése értelmében a Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.

4. Az Alkotmány 67. § (1) bekezdése értelmében a Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges. 

A ügy jogszabályi háttere és a vizsgálat megállapításai

A panaszos beadványában a nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet 3. §-ának (2) bekezdésére hivatkozott. E szerint a gyermek, a kiskorú tanuló szülőjének írásbeli nyilatkozatát be kell szerezni minden olyan óvodai, iskolai, kollégiumi döntéshez, amelyből a szülőre fizetési kötelezettség hárul, továbbá kiskorú tanuló esetén a tanulói jogviszony, kollégiumi tagsági viszony keletkezésével, megszűnésével, a tanulói jogviszony szünetelésével, a tanórai foglalkozáson való részvétel alóli felmentéssel, az egyes tantárgyak alóli mentesítéssel, a tanulmányi idő megrövidítésével kapcsolatos ügyekben, valamint minden olyan kérdésről, amelynél jogszabály a nyilatkozat beszerzését előírja. Állítása szerint a szülő nyilatkozatának beszerzése a fegyelmi eljárás során nem történt meg. Álláspontom szerint a panaszos fenti jogszabályi előírásra való hivatkozása nem helytálló. 

A fegyelmi eljárás részletes szabályait a Köot 76. §-ának (10) bekezdése értelmében külön jogszabály határozza meg. E jogszabály valóban a 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet, azonban a jogszabály nem általános rendelkezései között, hanem 3. számú mellékletében rögzíti a fegyelmi eljárás részletes szabályait. A 3. számú melléklet 5. pontja értelmében a fegyelmi eljárás során bizonyítási eszközök különösen: a tanuló és a szülő nyilatkozata, az irat, a tanúvallomás, a szemle és a szakértői vélemény. A bizonyítási eszközök köre elvileg korlátlan. A szabad bizonyítási rendszer alapján bármilyen eszköz felhasználható a jogilag releváns tények bizonyítására. A leggyakoribb bizonyítási eszközöket a jogszabály megnevezi. A "különösen" kifejezés nem kizárólagosságot vagy kötelezően alkalmazandóságot jelöl, csak arra utal, hogy a fegyelmi eljárásban a felsoroltakon kívül más bizonyítási eszközök is felhasználhatók. Mindezek alapján a tanuló és szülői külön nyilatkozata beszerzésének mellőzése az általam vizsgálat alkotmányos jogokkal összefüggésben nem idézett elő visszásságot. 

A panaszos állítása szerint a fegyelmi tárgyalás során a tanulót "többször megsértették emberi és alkotmányos jogaiban" amikor többször tolvajnak és okirat-hamisítónak nevezték. Beadványában azonban a panaszos maga is elismeri, hogy ezen állításai nem dokumentálhatók. Az elhangzottak nem kerültek jegyzőkönyvbe, továbbá annak ellenére, hogy a fegyelmi eljárás menetét audiókazettán rögzítették, az iratok között az állításait alátámasztó hanganyag nem található. Tekintettel arra, hogy az országgyűlési biztosnak nincs módja és lehetősége további bizonyítási eszközöket beszerezni tartalmilag azokra a bizonyítékokra kell hagyatkoznom, amelyet az érintett a rendelkezésemre bocsátott. A szükséges bizonyítékok hiányában azonban alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megállapítása nem lehetséges.

A fegyelmi határozattal érintett tanuló megbízottja a Köot. 83. § (2) bekezdése alapján, amely szerint a tanuló, a szülő, az óvoda, az iskola, a kollégium döntése vagy intézkedése, illetve intézkedésének elmulasztása (a továbbiakban együtt: döntés) ellen - a közléstől, ennek hiányában a tudomására jutásától számított tizenöt napon belül - a gyermek, tanuló érdekében eljárást indíthat, nevében felülbírálati kérelmet, de tartalma szerint - jogszabálysértésre hivatkozott - törvényességi kérelmet nyújtott be a fenntartóhoz. A fenntartó képviselője - Budapest Főváros Aljegyzője - másodfokú döntésével helybenhagyta a fegyelmi határozatba foglalt - áthelyezés másik iskolába - döntést.

A rendelkezésemre álló dokumentumok alapján megállapítottam, hogy az ügyben nem sérült a panaszos panasz előterjesztéséhez fűződő és a jogorvoslathoz való alkotmányos emberi joga sem. Az iskola fenntartójához intézett törvényességi kérelmet az arra illetékes megvizsgálta, illetve megvizsgáltatta, elmaradt vagy megalapozatlan intézkedést nem észleltem az ügyben.

A kifogásolt fegyelmi tárgyalás 1997. március 17-én kelt (Iktatószám: 75/2/1997) jegyzőkönyvéből azonban megállapítható, hogy a tanulót - korábban - három hétre valóban eltiltották a fizika órák látogatásától. Idézet a jegyzőkönyvből: "Dr. S. L. igazgatóhelyettes elmondta, hogy V.T. magatartásával már korábban is volt probléma. Fizika óráról a tanítás zavarása miatt kiküldték és három hétre eltiltották a fizika órák látogatásától."

A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Kot.) 10. § (2) szerint a gyermek (...) jogait tiszteletben kell tartani. Ezzel összefüggésben, a Kot. 19. § (1) bekezdésének e.) pontja alapján, a pedagógus alapvető feladata a rábízott gyermekek, tanulók nevelése, tanítása.  Kötelessége különösen, hogy a gyermekek (...) jogait tiszteletben tartsa. A Kot. 76. § (1) bekezdése szerint ha a tanuló a kötelességeit vétkesen és súlyosan megszegi, fegyelmi eljárás alapján, írásbeli határozattal fegyelmi büntetésben részesíthető.
A fegyelmi büntetés lehet
a) megrovás;
b) szigorú megrovás;
c) meghatározott kedvezmények, juttatások csökkentése, illetőleg megvonása;
d) áthelyezés másik osztályba, tanulócsoportba vagy iskolába;
e) eltiltás az adott iskolában a tanév folytatásától;
f) kizárás az iskolából.

Enyhébb kötelességszegés esetén az iskola, illetve a kollégium fegyelmező intézkedéseket alkalmazhat. Ezen intézkedések azonban nem korlátozhatják a tanulót jogai gyakorlásában és nem akadályozhatják kötelezettségeinek teljesítésében. A Kot. 10. § (3) bekezdésének a) pontja értelmében a gyermeknek, tanulónak joga, hogy képességeinek, érdeklődésének, adottságainak megfelelő nevelésben és oktatásban részesüljön (..) és kötelessége, hogy eleget tegyen tanulmányi kötelezettségének. Mindezek okán a tanulót - magatartási problémái miatt - az órák látogatása alól eltiltó pedagógus megsértette a jogszabály előírásait és visszásságot idézett elő az Alkotmány 2. § (1) bekezdése, 16. §-a valamint 67. §-ának (1) bekezdésével összefüggésben. 

Az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megállapítása mellett azonban - tekintettel arra, hogy a tanuló iskolával fennálló jogviszonya 1997. május 8-án megszűnt - ajánlással nem élek, de a hasonló esetek jövőbeni elkerülése érdekében felhívom az iskola vezetőjének a figyelmét a Kot. előírásainak maradéktalan betartására. Az ügyről készült jelentésemet az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (1) bekezdése alapján, tájékoztatás céljából megküldöm az iskolát fenntartó Fővárosi Önkormányzatnak.

Budapest, 1999. december 6.

Dr. Polt Péter