OBH 6762/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése 
Előadó: dr. Horváth Judit

A vizsgálat megindítása
A "Kurír" 1997. július 16-i számából értesültem arról, hogy Ózdon a Bolyki főút 139. szám alatti lakosok sérelmezték a házuk közelében működő vendéglátó egységek zajos működését. A polgármesteri hivatal eddig megtett intézkedéseit nem tartják elegendőnek, a vendéglátóhelyek nyitvatartásának korlátozását szeretnék. Panaszaik miatt állandó konfliktusban állnak a vendéglátó helyek tulajdonosaival. Egyszer még az is előfordult, hogy éjszaka a házukat ismeretlen tettesek festékkel lefújták.
Mivel a panasz összefüggésbe hozható az Alkotmány 70/D. §-ában biztosított legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal, az ügyben hivatalból vizsgálatot indítottam.
Felhívásomra Ózd jegyzője írásban tájékoztatott az ügyben tett intézkedéseikről.

A megállapított tényállás
A panasz két vendéglátó helyet érint. Az egyik a Bolyki főút 64. szám alatt üzemelő bár és discó, a másik a Bolyki főút 66. szám alatti söröző és kávézó.
1. A discó 287/97. számú működési engedéllyel rendelkezik. Lakossági bejelentésekből azonban a hivatal tudomására jutott, hogy a vállalkozó tevékenységét még az engedélyek beszerzése előtt megkezdte, ezért ellene jogosulatlan kereskedés és engedély nélküli építkezés miatt szabálysértési eljárást indítottak. Ennek eredményeként 1997. február 17-én 25.000-Ft pénzbírságban részesült, melyet határidőben megfizetett. A vállalkozót felhívták 30 napos határidővel, hogy a hiányzó szakhatósági hozzájárulásokat szerezze be. A hozzájárulásokat valamennyi szakhatóságtól beszerezte, köztük a polgármesteri hivatal műszaki ügyosztálya által hozott zajkibocsátási határérték megállapítására vonatkozó határozatot is.
1997. június 27-én  ismét szabálysértési eljárás indult a vállalkozó ellen csendháborítás miatt. A hatóság tárgyalás mellőzésével határozatot hozott, melyben 8.000-Ft pénzbírságot szabott ki. A vállalkozó a határozat ellen határidőn belül kifogással élt. A tényállás tisztázása érdekében tárgyalás tartására került sor, melynek során szabálysértés hiányában a hatóság az eljárást megszüntette. A megszüntető határozat ellen a panaszosok fellebbezést nyújtottak be. A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közigazgatási Hivatal a fellebbezés elbírálása során az első fokú határozatot megváltoztatta és a vállalkozót csendháborítás elkövetése miatt 8.000-Ft pénzbírsággal sújtotta. A polgármesteri hivatal műszaki ügyosztálya a vállalkozó kérésére 91.114-2/Müsz/1997. szám alatti határozattal a vendéglátó helyre zajkibocsátási határértéket állapított meg. A kibocsátott zaj miatt - lakossági bejelentésre - 1997. május 16-án zajmérést végeztettek. A zajmérés eredménye szerint a discó zajkibocsátása az éjszakai időszakra megállapított 40 dB-es határérték alatt maradt. A három mérési ponton 32, 34, és 35 dB-t mértek. A mérési eredmények alapján zajbírságot nem lehetett kiszabni. A bejelentőket a mérés eredményéről tájékoztatták, a vállalkozót pedig annak ellenére, hogy  a mérés időszakában a határértéket nem lépte túl, levélben figyelmeztették.
2. A kávézó és söröző a működéséhez szükséges szakhatósági engedélyekkel rendelkezik. Többek között a zajkibocsátási határérték megállapítására vonatkozó polgármesteri hivatal műszaki ügyosztályának határozatával is. A vendéglátó hely zajkibocsátása miatt a műszaki ügyosztályhoz lakossági bejelentés érkezett, ezért 1995. január 13-án zajmérést végeztek. A mérési eredmény szerint a zajterhelés túllépte az éjszakai órákra előírt 40 dB-t, ezért a vállalkozót kötelezték - határidő megjelölésével - az előírt határérték betartására. Felhívták a figyelmét, hogy a határérték további túllépése esetén a tevékenység korlátozható és zajbírság szabható ki. A zajkibocsátási határérték betartására megjelölt 1995. február 15. után azonban  az ügyosztályra további lakossági panasz nem érkezett.
A szabálysértési hatóság többször is eljárást folytatott  a vállalkozóval szemben. 1997. március 13-án kelt határozatával játék-és pénznyerő automaták üzemeltetésére vonatkozó szabályok megszegése miatt 20.000-Ft pénzbírsággal sújtotta, melyet a vállalkozó határidőre megfizetett. 1997. június 27-én csendháborítás miatt 20.000 Ft pénzbírságot szabott ki, melyet a vállalkozó szintén  befizetett. Csendháborítás miatt egy másik szabálysértési eljárás is  indult a vállalkozó ellen. A hatóság tárgyalás mellőzésével hozott határozatában 8.000-Ft pénzbírságot szabott ki. Ez ellen a vállalkozó kifogással élt. A tényállás tisztázása érdekében tárgyalást tartottak, melynek során  szabálysértés hiányában a hatóság az eljárást megszüntette. A határozat ellen a feljelentő fellebbezéssel élt. A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közigazgatási Hivatal a fellebbezés elbírálása során az eljárást megszüntető első fokú határozatot helybenhagyta.
1998. március 17-én  szintén szabálysértési eljárásban 20.000 Ft- pénzbírságot szabtak ki a vállalkozóra, játék- és pénznyerő automaták üzemeltetésére vonatkozó szabályok megszegése miatt.

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat arra a kérdésre kereste a választ, hogy a hatóságnak a konkrét esetben volt-e jogszabályi lehetősége arra, hogy  a szórakozóhelyek nyitvatartásának korlátozását, illetve  kötelező zárvatartási időszakot rendeljen el a lakossági panaszok miatt. 
Az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló 4/1997. (I.22.) Korm. sz. rendelet 18. § (1) bekezdése alapján  a jegyző külön jogszabályban meghatározott zajterhelési határérték figyelmeztetés ellenére való ismételt túllépése esetén az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra közötti) nyitvatartását korlátozhatja, illetve kötelező zárvatartási időszakot rendelhet el.
Megállapítottam, hogy a discó esetében a megengedett zajszint túllépésére - melyet mérés igazolt - nem került sor. A kávézó esetében egyszeri túllépés történt, a figyelmeztetés után azonban újabb lakossági panasz nem érkezett. A fentiek alapján a jegyző nem korlátozhatta a szórakozóhelyek nyitvatartását, illetve kötelező zárvatartási időszakot sem rendelhetett el.
Megállapítottam, hogy az ügyben eljáró műszaki ügyosztály, szabálysértési hatóság a panaszok alapján az eljárásokat lefolytatták. Eljárásuk során az ügyfeleket megfelelően tájékoztatták intézkedési lehetőségeikről. Kioktatták őket, hogy amennyiben a határérték alatti zaj továbbra is zavaró, birtokvédelmet kérhetnek a polgármesteri hivatal igazgatási ügyosztályán. Ezzel a lehetőséggel a panaszosok nem éltek.
Vizsgálatom során nem tapasztaltam az eljáró hatóságok részéről olyan mulasztást, jogellenes eljárást, mely alkotmányos joggal összefüggésben visszásság okozására lett volna alkalmas, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. alapján további intézkedésre nincs lehetőségem.

Budapest, 1999. október 1.

Gönczöl Katalin