OBH 6744/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása

Panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mivel ingatlantulajdonával összefüggő több bejelentésével kapcsolatban sérelmezte az Önkormányzat ügyintézését, intézkedését.
Az ügyben az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz való jog sérelmének gyanúja miatt indult eljárás.
A vizsgálat során több ízben kértem tájékoztatást az Önkormányzattól, ezen felül panaszos is részletes iratanyagot szolgáltatott a vizsgálat érdekében.

A megállapított tényállás
	Panaszos 1991-től folyamatosan élt panasszal szomszédai ellen, illetve több bejelentést tett az önkormányzat  ezzel kapcsolatos ügyintézése miatt. Panaszos telekmegosztási kérelemmel fordult a jogelőd Tanácshoz, melynek következtében hét telekszomszédja lett. Ebből adódóan jelentkezett állattartással, növényvédelmi szabálysértéssel, trágyatároló  és szennyvízszikkasztó építéssel, kerítés javítással, kerítés hiányában kutyák által történt rongálással kapcsolatos ügyek sorozata.
1989. február 28.  telekmegosztási ügyben jkv. a korábbi Tanácsnál, mely az ügy kezdete.
1991. május 27. jegyzőkönyv, panaszos a lábszomszédra, oldal és szembe szomszédokra panaszkodott. Kérése a melléképület bontása, kerítés építése, kert rendbehozatala, járdán motoros és biciklis közlekedés megszüntetése,
1991. június 3. a hatóság kötelezte a szomszédot  a melléképület bontásra,
1992. február 17. KMBH foglalkozott a panaszokkal, így a trágyatároló építéssel, a kerítés rongálással, melléképület bontással, útsüllyedéssel, útfeltöltéssel,
1992. május 27. KMBH felhívta a polgármesteri hivatalt, hogy a korábbi kötelezés végrehajtása érdekében intézkedjen (melléképület bontás)
1992. június 1. kerületi állatorvos ellenőrzést tartott a szomszédos állattartási ügyben, rendellenességet nem talált,
1992. június 3. a korábbi zárt trágyatároló építésére való kötelezést a hatóság visszavonta,
1992. június 30. panaszos ismét a polg. hiv-hoz fordult, itt szerepelt először a szomszédos szennyvíz-szikkasztó kérdése, mely nem vízálló kialakítású, az ásott kútban több méteres vízemelkedés történt, panaszos házának vizesedése tapasztalható,
1992. július 2-án panaszos fellebbezést nyújtott be a trágyatároló építés visszavonása miatt,
1992. augusztus 25. a másodfokú hatóság a fellebbezésnek részben helyt adott, a visszavonó határozatot megsemmisítette, az alaphatározat lépett érvénybe, 
1992. november 16. panaszos ismét bejelentést tett a trágyatároló ügyében,
1992. november 24. a hatóság helyszínelést tartott, megállapította, hogy az állattartás nem felel meg a helyi rendeletnek, trágya tárolás szabadon történt,
1992. december 3. panaszos a másodfokú határozat ellen bírósághoz fordult,
1993. január 13. polg. hiv. hivatal szabálysértési figyelmeztetésben részesítette az állattartás miatt a szomszédot, egy másik szomszéd ügyében a szabálysértési eljárást ugyanakkor megszüntette,
1993. augusztus 18. panaszos feljelentést tett több szomszéd ellen a kertre vonatkozó környezetvédelmi problémák miatt,
1993. szeptember 17. a hatóság a helyszínen megvizsgálta a bejelentéseket,
1993. szeptember 20. a hatóság az egyik szomszédot növényvédelmi szabálysértés tárgyában figyelmeztetésben részesítette,
1993. szeptember 30. a KMBH felügyeleti intézkedés keretében megsemmisítette a korábbi első és másodfokú határozatokat, megállapítva, hogy a zárt rendszerű trágyatárolót meg kell építeni,
1993. október 18. panaszos ismételten bejelentést tett a szomszédok ellen, sürgette a kötelező határozat végrehajtását,
1993. november 19. az elsőfokú határozat végrehajtási bírsággal sújtotta az egyik szomszédot,
1993. december 10. jegyzőkönyv készült a polg.. hivatalban, melyben a kötelezett kérte a végrehajtási bírság visszavonását,
1993. december 16. a hatóság e kérelemnek helyt adott, és a határozatot visszavonta,
1995. január 17.  panaszos szabálysértési ügyben helyszíni szemlét kért a polg. hivataltól, valamint kérte kárának felmérését a szomszédos telektulajdonos kutyái által elkövetett rongálás miatt,
1995. január 27. a hatóság helyszíni szemlét tartott,
1995. február 2. ismét helyszíni szemle megtartására került sor a kutyák által történt rongálás, illetve a rossz állapotú kerítés miatt,
1995. február 13. több szomszéd idézést kapott szabálysértési ügyben a polg. hiv-tól,
1995. február 23. tárgyalás megtartására került sor, ahol a feljelentetteket és panaszost is meghallgatták,
1995. február 23. helyszíni jegyzőkönyv a hatóság részéről,
1995. február 27. a polg. hivatal a szabálysértési eljárást megszüntette, (kutyák ügye)
1995. március 17. a polg. hivatal tájékoztatásával és véleményezésével az iratokat fellebbezés folytán megküldte a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalnak,
1995. május 15. panaszos sürgeti ügyének lezárását, mivel a fellebbezésre nem kapott választ,
1995. május 17. a jegyző tájékoztatta panaszost, hogy az iratokat még 1995. március 17-én a mellékletekkel együtt felterjesztette a Közigazgatási Hivatal részére,
1995. május 30. a Közig. Hiv. az elsőfokú hatóság megszüntető határozatát helyben hagyta,
1996. július 2. panaszos ismét szabálysértési feljelentést tett egyik szomszéd miatt az álltartás ügyében   
1996. július 19. előfokú határozat figyelmeztetésben részesítette a feljelentettet,
1996. augusztus 12. panaszos kifogást tett az előbbi határozat ellen,
1996. november 18. panaszos több oldalas beadvánnyal fordult a polg. hivatalhoz, melyben sérelmezte ügyeiben folytatott eljárást és a meghozott határozatokat,
1996. december 17. az önkormányzat tájékoztatás keretében választ adott panaszosnak, melyben pontról pontra (14 pont) válaszolt a kérdésekre és a panaszokra,
1997. január 8.  panaszos reagált az előbbi tájékoztatásra, ismételten felsorolva az ügyintézés során történteket, illetve egyéb bejelentéseit megismételte,
1997.  április 4. panaszos a képviselő-testülethez fordult, sérelmezve a hatóság ügyintézését, a válaszokra és beadványaira kivizsgálást kért, 
1997. április 24. a jegyző értesítette panaszost, hogy a képviselő-testülethez címzett beadványt az Ügyrendi Bizottság a soron következő ülésen tárgyalni fogja, ezt követően kerülhet a testület elé,
1997. június 2. a jegyző tájékoztatja panaszost, hogy beadványaiban foglaltak mindegyike hatósági ügyben történt, ezért az Ügyrendi Bizottság azt a döntést hozta, hogy a jegyző köteles eljárni és a képviselő-testület elé nem terjesztik ügyét,
1997. augusztus 4. panaszos ismét bejelentést tett szomszédja ellen az állattartás sérelme miatt, melyet  panaszos birtokháborítás címen fogalmazott meg,
1997. augusztus 15. a jegyző  felszólította panaszost 1000 forintos illeték lerovására,
1997. augusztus 19. helyszíni szemle megtartására került sor a panaszok miatt,
1997. augusztus 25. növényvédelmi munka elvégzése miatt a hatóság kötelezést adott panaszos szomszédjai részére határidő megjelöléssel.
A tényállás megállapítása érdekében a vizsgálat lezárása érdekében szükségesnek tartottam annak tisztázását, hogy panaszos ügyben jelenleg milyen eljárás van folyamatban az Önkormányzatnál, illetve a folyamatban lévő bírósági eljárás miként zárult. Az Önkormányzat válaszában arról tájékoztatott, hogy a szomszédos szennyvíztároló építésével kapcsolatos bírósági eljárások lezárultak, panaszos kérelmét a bíróság elutasította. A növényvédelmi munka elvégzésére kötelezett szomszédok a határozatban foglaltaknak eleget tettek, a munkálatokat határidőre elvégezték. Panaszos a birtokvédelmi ügyben előterjesztett kérelmét visszavonta.
Információt kértem a csatornahálózat kiépítéséről is, mivel panaszos ingatlanának vizesedését a saját, valamint  környezetében lévő hagyományos szikkasztók felváltását a korszerű szennyvízelvezetés kedvezően befolyásolhatja. (A bíróság döntésének indokolásában erre vonatkozó megállapítás: "A beszerzett igazságügyi szakértői vélemények alapján egyértelműen megállapítható volt, hogy a felperesi ingatlan vizesedését nem a II.r., III.r. alperesek által létesített építmény vagy szikkasztó okozza, annak vizesedését a szakvélemény szerint a magas talajvíz, a felperesi ingatlan szigetelésének hiánya, a fűtés nem megfelelő volta okozza, ezért okozati összefüggés híján a felperes erre alapított igényét az alperesekkel szemben elutasította, hasonló képpen a szikkasztó átépítésére irányuló keresetet is." )
A válasz az volt, hogy városban a csatornaközmű beruházás I. üteme elkészült, 45 km csatornahálózat került kiépítésre, valamint megépült a szennyvíztisztító telep. Az üzemeltetés során folyamatosan kerülnek bekapcsolásra az ingatlanok. A beruházás II. ütemére ez évben céltámogatási pályázatot nyújtott be az Önkormányzat, mely nem nyert támogatást. Várhatóan a jövő év folyamán újra pályáznak. Panaszos utcájában a kiépítés a II. ütemben várható.

Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről 

191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(2)
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.

1988. évi 2. törvényerejű rendelet a növényvédelemről, egységes szerkezetben a végrehajtására kiadott 5/1988. (IV. 26.) MÉM rendelettel
A károsítók elleni védekezés
Tvr. 7. § Aki földet, erdőt használ, növényt termeszt, növényt, növényi terméket feldolgoz, forgalomba hoz, tárol vagy felhasznál (a továbbiakban: termelő), köteles a károsítók ellen védekezni, terjedésüket megakadályozni, szükség esetén azokat elpusztítani, valamint a zárlati károsítókkal való fertőzést vagy annak gyanúját a növényvédelmi hatóságnak bejelenteni.

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya

13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat során megállapította, hogy az Önkormányzat panaszos különböző kérelmei tárgyában megfelelő módon járt el,  az határozatokat meghozta, illetve a Jegyző arról is beszámolt, hogy azok végrehajtása a kötelezettek részéről megtörtént. A panasz központi kérdése a szomszédos ingatlanon történt építmény létesítésével, illetve az ahhoz kapcsoló szennyvízszikkasztó megépítésével függött össze, mely tárgyban bírósági eljárás indult és a vizsgálat lezárásakor már jogerősen le is zárult. A bírósági eljárást  az országgyűlési biztosról szóló törvény rendelkezése értelmében nem vizsgálhatom, jelentésemben pusztán  az ítélet indokolási részét idéztem, mint olyan lényeges megállapítást, mely az  ügy szempontjából a megoldást adja. Mindezek alapján megállapítható, hogy az ügyben eljárt hatóság intézkedése, sem mulasztása következtében az  Alkotmányban deklarált tulajdonhoz való joggal összefüggésben panaszost sérelem nem érte. Ingatlanának állagával, műszaki állapotával kapcsolatos megállapításokat, a szomszédos ingatlantulajdonosok építkezését, az építési engedély kiadását a bíróság részletesen vizsgálta, minősítette, a megfelelő megállapításokat megtette.
Panaszos ingatlanának vizesedését,  állagának fokozott megóvását nagyban szolgálhatja a várható csatornaközmű beruházás teljes ütemének megvalósítása,  és az érintett ingatlanok (panaszos szomszédja és saját ingatlanának) e rendszerbe történő bekapcsolása. Erre kell törekedni az Önkormányzatnak is, melynek érdekében már tettek és tenni is kívánnak intézkedést. A vizsgálat lezárásaként a panaszok megoldása érdekében az Önkormányzattól részemről is ezt kérem.

Budapest, 1999. október 25.

Dr.  Polt Péter