OBH 6680/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Kiss László

Az eljárás megindítása:
	 P.L. salgótarjáni vállalkozó panasszal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert a vám- és pénzügyőrség hamis zárjegyekkel ellátott szeszesital forgalmazása miatt 307 ezer forint jövedéki bírság megfizetésére kötelezte és árukészletét elkobozta. A panaszos az eljárást sérelmesnek és megalapozatlannak tartotta.
	A fentiek alapján az 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdésére, illetve a 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jogok:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1993. évi LVIII. törvény a jövedéki szabályozásról és ellenőrzésről, valamint a bérfőzési szeszadóról (1995. május 11-én hatályos szöveg)
4. § (1) A jövedéki tevékenység alanya (a továbbiakban: jövedéki alany) az a jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet és természetes személy, amely (aki) saját neve alatt jogokat szerezhet, kötelezettségeket vállalhat és saját nevében, kockázatára jövedéki tevékenységet végez.
(2) A jövedéki ellenőrzés és az e törvényben meghatározott jogkövetkezmények tekintetében a törvény hatálya alá tartozik az is, aki jövedéki tevékenységet engedély nélkül vagy nem engedélyezett helyen folytat, az e törvényben tiltott tevékenységet végez, olyan jövedéki terméket vesz át, vásárol meg, tart birtokában, amelyről tudja vagy kellő körültekintés mellett tudnia kell, hogy azt a jövedéki ellenőrzés alól elvonták.
5. § A jövedéki ügyekben - ha e törvény másként nem rendelkezik - az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) rendelkezéseit kell alkalmazni.
	zárjegy: a dohánygyártmányok csomagolási egységére vagy egyes darabjára, a palackozott szesz, szeszes italok palackjára, a kávé, illetve a fűszerpaprika-őrlemény fogyasztói csomagolására felhelyezett olyan bélyeg, amelyet a Magyar Állam állíttat elő, bocsát - elszámolási kötelezettség mellett - a gyártók, importőrök rendelkezésére. A zárjegy igazolja e termékeknek a törvény előírásai szerinti forgalomba kerülését.
38. § (1) Belföldön palackozott szeszt és szeszes italt - a vámszabad- és tranzitterület, a zártárusítású diplomatabolt kivételével - kizárólag zárjeggyel ellátva lehet forgalomba hozni. A zárjegy igénylésére, a palackon történő elhelyezésére és az elszámolására a 19-20. §-ok, az 51-52. §-ok rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni.
A jövedéki ellenőrzés
54. § A jövedéki ellenőrzés
a) a jövedéki alany e törvényben meghatározott jogai gyakorlása és kötelezettsége teljesítésének vizsgálatára;
b) bárkinek a felderítésére, aki jövedéki terméket engedély nélkül termel, forgalmaz, importál és exportál, vásárol és birtokol, továbbá szárított és fermentált dohányt, háztartási tüzelőolajat tiltott célra használ fel, cukorcefrét és abból szeszt állít elő, illetve
c) a jogsértést elkövetőkkel szemben a jogkövetkezmények érvényesítésére
terjed ki.
66. § (1) A vámhivatal
a) a jövedéki ellenőrzés alól elvont jövedéki termékek után;
d) a jövedéki tevékenység folytatásához - az a)-c) pontokban foglaltakon kívül - az e törvényben előírt szabályok megsértése esetén
jövedéki bírságot vet ki.
(2) A vámhivatal a jövedéki bírság kivetése mellett, ha a cselekmény egyben a szabálysértésekről szóló 1968. évi I. törvény vagy a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény rendelkezéseit is megsérti, a cselekmény súlyától függően vagy szabálysértési vagy büntetőeljárást kezdeményez.
67. § Jövedéki ellenőrzés alól elvont jövedéki terméknek (a továbbiakban: elvont termék) minősül:
a) amelyet jövedéki engedély nélkül gyártottak, hoztak forgalomba, importáltak;
e) az a palackozott szesz és szeszes ital, kávé, fűszerpaprika-őrlemény, illetve az a dohánygyártmány, amelyet zárjegy nélkül vagy hamis zárjegy alkalmazásával hoztak forgalomba;
68. § (1) A megtalált elvont terméket a vámhivatalnak minden esetben el kell koboznia.
69. § (1) A (4) bekezdés a) pontjában és az (5) bekezdésben meghatározott jövedéki bírság alapját az adott elvont termék kiskereskedelmi egységárának és mennyiségének szorzata képezi.
70. § (1) A jövedéki bírságot az a jövedéki alany vagy az a jövedéki engedéllyel nem rendelkező szervezet, természetes személy köteles megfizetni, amelynél (akinél) a jövedéki ellenőrzés feltárta, hogy a 66. § (1) bekezdésében meghatározott cselekményt elkövette.
(5) A jogerős jövedéki bírság sem hivatalból, sem kérelemre nem engedhető el és nem mérsékelhető. Fizetési halasztás, részletfizetés nem adható.
71. § (1) A vámhivatal az elvont termék mennyisége, értéke után a jövedéki bírság alapját és a fizetendő jövedéki bírság összegét határozattal állapítja meg.
(2) Az (1) bekezdés alapján megállapított jövedéki bírság a határozat jogerőre emelkedésekor esedékes és 15 napon belül kell az országos parancsnokság jövedéki bírság bevételi számlájára befizetni.
(3) A (2) bekezdés szerinti határozat végrehajthatóságát a bírósági felülvizsgálat nem érinti. A végrehajtás felfüggesztéséről kérelemre a bíróság végzéssel határoz.
(4) A jövedéki bírságot megállapító határozat bírósági felülvizsgálata esetén a bíróság a határozatot megváltoztathatja.
73. § (1) A zárjegyhiány díjösszeg, a bérfőzési szeszadó és a jövedéki bírság tartozás (a továbbiakban: tartozás) végrehajtására - az e törvényben foglalt eltérésekkel - a bírósági végrehajtásról szóló 1979. évi 18. számú törvényerejű rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni. Ahol e rendelet végrehajtót említ, ott az országos parancsnokság és szervei hivatásos állományú tagját, ahol a bíróság elnökét, ott a területi parancsnokság parancsnokát kell érteni.
(2) A vámhivatal jogerős határozata - ha törvény másként nem rendelkezik - az esedékesség időpontjától végrehajtható.
(3) A vámhivatal a tartozás megfizetésére kötelezettet (a továbbiakban: fizetésre kötelezett személy) felhívja, eredménytelen felhívás esetén a végrehajtást megindítja.
(6) Ha a (4) bekezdésben foglalt végrehajtás nem, vagy aránytalanul hosszú idő múlva vezetne eredményre, a fizetésre kötelezett személy követelését, továbbá ingó és ingatlan vagyontárgyait kell végrehajtás alá vonni.   
31/1994. (XI. 18.) PM rendelet az egyes jövedéki termékekre elrendelt zárjegy alkalmazásáról
1. § (2) A zárjegyek leírását az 1. számú melléklet tartalmazza.
1. számú melléklet a 31/1994. (XI. 18.) PM rendelethez
A zárjegyek leírása
2. Szesz és szeszes ital zárjegy
Leírása: A zárjegy fekvő téglalap alakú, színe kékeszöld összhatású, világoskék és világoszöld guilloche alnyomattal, rozettával és Merkur emblémával. A zárjegyen egy sorszám fekete színnel, valamint az "Adózott termék" és a "Szeszes ital zárjegy" szövegek és az űrtartalom megjelölése van kék színnel nyomva.
Méret és az űrtartalom jelzése (alkalmazhatóság):
 45x12 mm-es:	 űrtartalom megjelölése nélkül
 	 	 
 80x16 mm-es:	 0,2 l	 (0,2 l)
 	 0,35 l	 (0,21-0,35 l)
 	 0,5 l	 (0,36-0,5 l)
 	 0,7 l	 (0,51-0,7 l)
 	 0,8 l	 (0,71-0,8 l)
 	 1,0 l	 (0,81-1,0 l)
 	 űrtartalom megjelölése nélkül
 	 	 
 100x16 mm-es:	 űrtartalom megjelölése nélkül
Technológia (nyomtatás): Három színből, ebből egy szín (vörös színű Merkur embléma) UV-fényben látható.
Anyag: Speciális, csak erre a célra legyártott, pelyhezett, 70 grammos papír, amely UV-fényben sárga és kék színű, természetes fénynél vörös színű pelyhezőt tartalmaz, és vegyi védelemmel van ellátva.
Sorszám: A 45x12 mm-es méretű zárjegy sorszáma két karakteres betűjelből, hétjegyű számból, a 80x16 mm-es és a 100x16 mm-es méretű zárjegyek sorszáma két karakteres betűjelből, hétjegyű számból és egy karakter betűből álló sorszám, fekete színnel nyomva.
Kiszerelési egység: A méretre vágott zárjegyek 500-anként szalagozott kötege.
Csomagolási egység: A 80x16 mm és a 100x16 mm méretű zárjegy esetén 20 000 darabonként, a 45x12 mm méretű zárjegy esetén 25 000 darabonként dobozba rakva, oly módon, hogy a zárjegyek a dobozt teljes terjedelmében kitöltsék.
1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről
Visszaélés jövedékkel
311. § (1) Aki olyan terméket, amely jövedék tárgya, a jogszabályban megállapított feltétel hiányában vagy hatósági engedély nélkül előállít, a jövedéki ellenőrzés alól elvon, vagy más által elvont terméket vagyoni haszon végett megszerez, elrejt vagy elidegenítésében közreműködik, vétséget követ el és egy évig terjedő szabadságvesztéssel, közérdekű munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő.
(2) A büntetés bűntett miatt három évig terjedő szabadságvesztés, ha a bűncselekmény folytán az adóbevétel jelentős mértékben csökken.
BH1997. 431. A jövedékkel visszaélést bűncselekménynek minősítő törvényi rendelkezés (Btk. 311. §) 1996. augusztus 15. napján történt hatályon kívül helyezése folytán az e cselekmény miatt indult büntetőeljárás során a bíróságnak vizsgálnia kell, hogy a vád tárgyává tett magatartás más bűncselekmény - így pl. az adócsalás - törvényi tényállását nem meríti-e ki [Btk. 310. § (1) bek., 1996. évi LII. tv. 38. § (Btk. 311. §), 1993. évi LVIII. tv. 3. § (3) bek. i) pont, 16. § (1) bek., 45. § (1) bek., 67. § f) pont].

Megállapított tényállás:
	A panaszos lakásán - ahol a vállalkozásának telephelye is volt - 1995. május 11-én jövedéki ellenőrzést tartott a Vám- és Pénzügyőrség Pest, Fejér és Nógrád Megyei Parancsnokság Salgótarjáni Vámhivatala. Az ellenőrzést végzők a panaszos által - korábbi rendszeres üzleti partnerétől - aznap vásárolt szeszesital árukészlet zárjegyeit UV lámpával történt helyszíni vizsgálat után gyanúsnak találták, ezért szakvéleményt kértek a Pénzjegynyomda szakértőjétől. A szakértő elsődleges véleménye alapján az árukészletet lefoglalták.  
	A Pénzjegynyomda Rt. 1995. május 30-án kelt L-134/2241/95. sz. szakvéleménye szerint az általuk megvizsgált zárjegy nyomdatechnikai úton készített utánzat volt. A hamisításhoz felhasznált nyomóformák és a nyomatminőség igen jól közelítik meg az eredetit. Ebből arra következtettek, hogy mind a formakészítést, mind a nyomtatást komoly szakmai hozzáértéssel, valamint jó technikai felszereltséggel, számítógéppel összekapcsolt szkenner, számítógépes retus, nyomdaipari formakészítő berendezések, valamint egyszerre több szín nyomtatására alkalmas nyomógép segítségével végezték. A panaszos beadványához csatolt szakvélemény 1 db. szeszesital zárjegy minta vizsgálatáról készült, amelyet a vélemény első mondata szerint egy május 9-i helyszíni szakértői vizsgálat során vettek le. A vélemény a vizsgált zárjegy sorszámát nem tartalmazta.
	A szakvélemény alapján a Vámhivatal 1995. augusztus 29-én, 1285/1-1995. sz. határozatával jövedéki törvénysértés miatt 307.200 forint jövedéki bírság megfizetésére kötelezte a panaszost és elrendelte a lefoglalt jövedéki termékek elkobzását. A határozat ellen benyújtott fellebbezést a megyei parancsnokság 1995. október 31-én hozott határozatával elutasította.
	A panaszos ezt követően a jogerős másodfokú határozat felülvizsgálatát kérte a Balassagyarmati Városi Bíróságtól. A bíróság a P.21.777/1995/10. sz. ítéletében megállapította, hogy az eljáró közigazgatási szervek határozatai törvényesek voltak, ezért a keresetet elutasította. Az ítélet fellebbezés hiányában 1996. május 30-án jogerőre emelkedett.
	A Salgótarjáni Vámhivatal a jövedéki ügy elbírálását követően a panaszost visszaélés jövedékkel vétség, valamint bélyeghamisítás vétség elkövetésének alapos gyanúja miatt feljelentette a Vám- és Pénzügyőrség Nógrád Megyei Nyomozó Hivatalánál. A Hivatal a nyomozást vádemelési javaslattal fejezte be, melynek alapján az ügyész vádiratot nyújtott be a bírósághoz. A Salgótarjáni Városi Bíróság B.47/0996/6. sz. ítéletében a panaszost felmentette.
	A vámhatóság ezután a büntetőügyhöz kapcsolódóan semmilyen intézkedést nem foganatosított. 
	A Salgótarjáni Vámhivatal 1996. február 15-én a jogerős jövedéki bírság megfizetésére fizetési felhívást küldött a panaszosnak. A panaszos a felhívásnak nem tett eleget, így a Vámhivatal azonnali beszedési megbízás benyújtását kezdeményezte a VPOP Jövedéki Főosztályán. Az inkasszó eredménytelenségét követően 1997. június 12-én ingó végrehajtásra került sor a panaszos lakásán. A lefoglalásról készült jegyzőkönyvben a panaszos észrevételt nem tett, a jegyzőkönyvet két tanú előtt aláírta. 

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszos beadványában sérelmezte, hogy a vámhatóság a pontatlanul elkészített szakvélemény alapján hozott határozatot, a hamis zárjegy olyan minőségű volt, hogy a hamisítás felismerésére laikusként nem volt lehetősége, a bíróság felmentő ítélete ellenére a bírság megfizetésére kötelezték, a végrehajtás során a vámosok a munkahelyéről "hurcolták el", a végrehajtás során felesége és anyósa ingóságait is lefoglalták. Panaszolta, hogy a VPOP egy fiatal munkatársa a nyilvánosság előtt beszélt a lefoglalásról.
	A panaszos által benyújtott és a vámhatóságtól beszerzett iratok alapján a következőket állapítottam meg:
	A szakvélemény adására megkeresett Pénzjegynyomda Rt. 1995. június 9-én kelt L-144/2369/1995. sz. szakvéleményében 31 db. zárjegyről állapította meg, hogy azok hamisak. A bíróság megkeresésére pontosították a szakvéleményt és konkrétan megjelölték - a lefoglalásban szereplő sorszámokkal megegyezően - a véleményezett zárjegyek számát.
	A jövedéki ellenőrzés időpontjában hatályos jogszabály szerint a jövedéki ellenőrzés alól elvont jövedéki terméknek minősült az a palackozott szesz és szeszes ital, amelyet zárjegy nélkül vagy hamis zárjegy alkalmazásával hoztak forgalomba. A jogsértés a felróhatóságra tekintet nélkül megvalósult. A jövedéki szabályozásról és ellenőrzésről, valamint a bérfőzési szeszadóról szóló 1993. évi LVIII. törvény módosításáról és kiegészítéséről szóló 1995. évi LXVIII. törvény 28. §-a vezette be azt a rendelkezést, hogy csak az a palackozott szesz és szeszes ital minősül jövedéki ellenőrzés alól elvont jövedéki terméknek, amelyet a nagy- és kiskereskedő bizonyíthatóan neki felróható okból zárjegy nélkül vásárol meg, készletez és értékesít, illetve ilyen terméket  hamis zárjeggyel hoz forgalomba. 
	Általános jogalkalmazói elv, hogy a közigazgatási eljárásban az igény keletkezésének időpontjában hatályos jogszabály az irányadó. Jelen ügyben ez az igény a közigazgatási szerv érvényesíthető követelése, amely akkor keletkezett, amikor a jövedéki törvénysértést P.L. elkövette. Ha az új jogszabály az ügyfélre kedvezőbb elbírálást tartalmaz, lehetőség van a jogszabály visszamenő hatályú alkalmazására is, erről azonban a jogszabálynak kifejezetten rendelkeznie kell. Az új jogszabály visszamenő hatályú alkalmazása ilyen esetben is csak akkor lehetséges, ha a jogszabály úgy rendelkezik, hogy a rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell. Az 1993. évi LVIII. törvény módosításáról rendelkező 1995. évi LXVIII. törvényben a 67. § (1) bekezdésének e) - ekkor már f) - pontjának visszamenőleges alkalmazására lehetőséget biztosító jogszabályi rendelkezés nem található, így a vámhatóság helyesen járt el, amikor az 1995. május 11-én észlelt jogszabálysértés esetén az akkor hatályos jogszabályokat alkalmazta és ennek alapján a panaszos jogszabálysértését megállapította.
	A végrehajtással kapcsolatos sérelmeit a panaszos a végrehajtás időpontjában nem jelezte. Az 1997. június 12-én végrehajtott intézkedés időpontjában a panaszos lakásán megjelent pénzügyőrök csak a panaszos feleségét találták otthon, aki közölte, hogy férje a munkahelyén tartózkodik. A pénzügyőrök ezt követően P.L. munkahelyére mentek, ahol közölték vele megkeresésük célját, majd visszamentek vele a lakására. A panaszos ragaszkodott ahhoz, hogy a végrehajtásnál az ügyvédje is legyen jelen. Mivel az ügyvédet nem sikerült elérni, két tanú jelenlétében került sor az ingó végrehajtásra. A lefoglalásról készült jegyzőkönyvben P.L. a vagyontárgyakra vonatkozóan más személy tulajdonjogát nem jelezte, észrevételt nem tett. Más személy tulajdonjogára sem a tárgyakon lévő jelzés, sem egyéb körülmény nem utalt, így lefoglalásuknak nem volt akadálya.
	A VPOP - a panaszban pontosan meg nem nevezett - fiatal munkatársa elleni bejelentést a Salgótarjáni Vámhivatal parancsnoka kivizsgálta és azt nem találta megalapozottnak. A vizsgálat eredményéről a panaszost - a megyei parancsnok tájékoztatása szerint - értesítették.	
	Összegezve: a beadvány adatai, valamint a vámhatóságtól beszerzett iratok alapján a panaszban foglaltakkal kapcsolatban nem állapítható meg alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság, ezért a további vizsgálatot megszüntetem.

Budapest, 1998. november 9.

Dr. Polt Péter