OBH  6521/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Kolláth Adél

Eljárás megindulása

Panaszosok beadvánnyal fordultak az Országgyűlési Biztos Hivatalához, melyben sérelmezik, hogy önkormányzati bérlakás megvásárlása iránti igényüket több éve nem bírálta el Terézváros Önkormányzata.

Érintett alkotmányos jog

Az ügyintézés elhúzódása miatt az alkotmány 2.§-a, a jogbiztonsághoz való jog sérelmének veszélye  merült föl.

Megállapított tényállás

A bérlők kérelmet nyújtottak be az Országgyűlési Biztos Hivatalához, hogy legyen segítségükre bérlakásuk megvásárlásában, mert úgy érzik folyamatos jogszabálysértések történnek ügyükben.
1993. szeptemberében bejelentették vásárlási szándékukat, decemberben a Vt. kerületi IKV tájékoztatást küldött, mely szerint a Terézvárosi Önkormányzat az épület társasházzá alapítását jóváhagyta, ezzel megkezdődött az elidegenítés folyamata. Az elidegenítés lebonyolítására a VI. kerületi IKV kapott megbízást, a lakások felmérése 1994. január hónapban megtörtént, a STÚDIÓ "R" végezte el.
Ezt követően hosszú ideig nem történt előrelépés az ügyben. A bérlők rendszeresen érdeklődtek, azt az információt kapták, hogy az épületben található Radnóti Miklós Színház miatt a Fővárosi Önkormányzat tulajdoni hányada tisztázás alatt van.
1996. novemberében még mindig azt az információt kapták a bérlők, hogy a Radnóti Színház tulajdoni illetőségére vonatkozó egyeztetések nem fejeződtek be, de várhatóan 1996. év végéig befejeződnek, a VÁB határozata kijavításra kerül és 1997. első negyedévében sor kerül az elidegenítésre.
A bérlők sérelmezik, hogy az ígért határidő óta több hónap eltelt, de ügyükben nincs előrelépés. 

Terézváros jegyzőjétől kapott tájékoztatás szerint a vagyonátadó bizottság 1995. évben döntött az ingatlanban lévő lakásbérlemények elidegenítéséről. A képviselő-testület 1997. májusában határozott a bérlemények elidegenítésre kijelöléséről. A társasház alapító okiratot 1997. június 16-án küldték meg a Főpolgármesteri Hivatal Vállalkozási és Vagyongazdálkodási Ügyosztályának, résztulajdonosi aláírás végett. Az aláírások után megküldésre került a Fővárosi Földhivatalhoz. Az alapító okirat földhivatali bejegyzése után történik meg ténylegesen a lakások elidegenítése, ezzel a feladattal a Terézvárosi Kft.-t bízzák meg.

Megállapítás

Panaszos beadványából megállapítható, hogy az elidegenítés elhúzódása a Terézvárosi Önkormányzat és a Fővárosi Önkormányzat tulajdoni hányadának megállapítása miatt történt. Alkotmányos jogsérelem nem állapítható meg, mivel a lakás bérlőjének vételi joga nem alkotmányos alapjog. Az Országgyűlési Biztos Hivatalának nincs hatásköre jelen ügyben, mivel az önkormányzat gazdálkodási jogkörben jár el.

Jogszabályi háttér

1993. évi LXXVIII. törvény Lakás törvény.

Budapest, 1997. december 9.

Dr. Polt Péter