OBH 6488/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése

Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Tárgy: Burger King Étterem működése
Az eljárás megindulása:

	A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosának hivatalához fordult sérelmezve, hogy 1990 óta a házukban működő Burger King Étterem elviselhetetlen zajt és bűzt okoz, zavarva ezzel a ház lakóinak nyugalmát. A panaszos azt is leírta, hogy a lakók  több ízben is tettek bejelentést a kerületi polgármesteri hivatalnál, amelytől azonban csak ígéreteket kaptak, intézkedés nem történt. 

A panasz alapján az országgyűlési biztos alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indított.

A megállapított tényállás:

	A panaszos 1996-ban levelet írt a Környezetvédelmi Főfelügyelőségnek az étterem által kibocsátott zsírszag megszüntetése érdekében. A Környezetvédelmi Főfelügyelőség illetékességből a kerületi polgármesteri hivatalhoz tette át a panaszt. Az Építésügyi Iroda munkatársai a panasz alapján helyszíni szemlét tartottak, melynek során megállapították, hogy az elszívó rendszer meghibásodása okozta a kellemetlen szagot. A vizsgálat során felhívták az üzemeltetőt az elszívó rendszer megjavítására. A lakók azonban a polgármesteri hivatalhoz tett ismételt bejelentésükben közölték, hogy a vizsgálat óta semmilyen változást nem tapasztaltak az étterem működésében. Az Építésügyi Iroda ismételt vizsgálatának eredményeképpen az üzemeltető speciális szűrőberendezést épített be az elszívó rendszerbe.
	1997-ben újabb helyszíni szemlét tartottak, melynek során a pincében felhalmozódó építési törmelék és zsírréteg eltávolítására tettek intézkedést. 1998-ban az önkormányzat újabb panaszbejelentés alapján az üzemeltetőt zaj- és rezgésvizsgálat elvégeztetésére kötelezte. Az üzemeltető a vizsgálatot elvégeztette, majd az annak alapján készült szakértői véleményt, mely szerint az étterem által okozott zajemisszió a megengedett határértékeken belül marad, megküldte az önkormányzatnak. Az önkormányzat az ügyben további intézkedést nem tett.

Az érintett alkotmányos jogok és az alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

2. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv:

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
(2) Az országgyűlési biztos az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat.
(3) Az országgyűlési biztoshoz benyújtott minden beadvány illetékmentes.
(4) Ha a beadványt benyújtó személy kéri, kilétét az országgyűlési biztos nem fedheti fel.

3. A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995.évi LIII. tv:

37. § (1) A környezet védelmének jogi szabályozását, a környezet védelmével összefüggő jogok és kötelezettségek megállapítását és megtartásuk ellenőrzését, a környezet védelmének tervezését és irányítását az állam és a helyi önkormányzat szervei látják el.
(2) Az állam biztosítja a környezet védelméhez fűződő állampolgári jogok és a más államokkal vagy nemzetközi szervezetekkel kötött környezetvédelmi egyezmények, szerződések érvényesülését.

31. § (1) A környezeti zaj és a rezgés elleni védelem kiterjed mindazon mesterségesen keltett energiakibocsátásokra, amelyek kellemetlen, zavaró, veszélyeztető vagy károsító hang-, illetve rezgésterhelést okoznak.
(2) A zaj és a rezgés elleni védelem keretében műszaki, szervezési módszerekkel kell megoldani:
a) a zaj- és a rezgésforrások zajkibocsátásának, illetve rezgésgerjesztésének csökkentését;
b) a zaj- és rezgésterhelés növekedésének mérséklését vagy megakadályozását;
c) a tartósan határérték felett terhelt környezet utólagos védelmét.

4. Az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997 (XII.20.) Korm.rendelet:

90. § (1) A helyiségek rendeltetésének megfelelő mértékű szellőzés, légcsere lehetőségéről gondoskodni kell. Ennek keretében biztosítani kell a helyiségben használt tüzelő-berendezések légellátását is, a vonatkozó követelményeknek megfelelően.
(2) Helyiség nem szellőztethető az építmény közös használatú tereibe (pl. kapualjba, lépcsőházba, zárt folyosóra, padlástérbe), valamint közhasználatú átjáró, áthajtó, aluljáró légterébe.
(3) Minden olyan helyiséget, ahol főző, sütő vagy egyéb gőzt termelő üzemi berendezés kerül elhelyezésre, közvetlen természetes szellőzési lehetőséggel, illetőleg mesterséges szellőztetés esetén el nem zárható grativációs vészszellőző-nyílással kell létesíteni.
(4) Bűzös, gőzős üzemű helyiség elhasznált levegőjét a tető fölé kell kivezetni.

92. § (1) A helyiségek, terek szennyezett levegőjét a tető fölé kell kivezetni.
(2) Homlokzaton mesterséges szellőzéshez kivezetést létesíteni, továbbá helyiségszellőztető vagy klimatizáló berendezést elhelyezni akkor lehet, ha a tervezett megoldás és a működés hatása
a) az épület állékonyságát nem veszélyezteti,
b) az épített környezet értékeinek védelmére vonatkozó (településkép, építészeti érték vagy műemlékvédelmi) érdeket, továbbá táj- és természetvédelmi érdeket nem sért,
c) a kivezetés a környezetet bűz-, mérgező, zaj- vagy más káros hatással nem szennyezi, ártalmas mértékű páralecsapódást nem okoz.
(3) A frisslevegővétel a legkevésbé szennyezett helyen legyen. A beszívó nyílás (légbevezető) helyének meghatározásakor a környezeti turbulens hatásokat és a jellemző szélirányt is figyelembe kell venni.
(4) A légsebesség a padlófelülettől mért 2,0 m-es magasságon belül nem haladhatja meg a 0,25 m/sec értéket.
(5) A mesterséges szellőztető berendezésekben a levegő nedvesítésére csak ivóvíz minőségű víz használható.

5. A zaj- és rezgésvédelemről szóló 12/1983 (V.12.) MT rendelet:

11. § A meglevő zaj- és rezgésforrások által okozott veszélyes mértékű zajt és rezgést fokozatosan, tervszerűen csökkenteni kell.

12. § (1) A környezetvédelmi hatóság meglevő üzemi létesítményre - a 9. § (2) bekezdésében meghatározott módon - zajkibocsátási határértéket állapíthat meg és előírhatja annak teljesítési határidejét.
(2) Az (1) bekezdés szerinti zajkibocsátási határérték megállapításának módját és a vizsgálati módszereket a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter állapítja meg.

25. § Zaj- és rezgésvédelmi ügyekben az első fokú környezetvédelmi hatósági jogkört:
a) szolgáltató tevékenységet ellátó új és működő üzemi létesítmény esetén a 15. § (1) és (2) bekezdése alapján indult ügyekben a polgármester, a 6. § (1) bekezdés, a 12. § (1) bekezdés, a 13. § (2) bekezdés és a 21. § alapján indult ügyekben a jegyző;
b) egyéb üzemi létesítmény esetén a területileg illetékes környezetvédelmi felügyelőség,
c) szolgáltató és egyéb tevékenységet egyaránt ellátó üzemi létesítmény esetén a felügyelőség
gyakorolja.

6. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957 évi IV. tv:

4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja.

A vizsgálat megállapításai:

	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv. (Áe.) 4.§-a szerint a közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ez a törvényhely egyfajta eljárási kényszert ír elő a közigazgatási szervek számára. Az eljárási kötelezettség nemcsak az eljárás megindítására, lefolytatására terjed ki, hanem az érdemi döntés meghozatalára, valamint arra is, hogy a közigazgatási szerv eljárása során érvényre juttassa az Áe. és az Alkotmány alapelveit.
	A VI. Kerületi Önkormányzat a panaszos égett zsírszaggal kapcsolatos bejelentése alapján az ügyintézési határidő betartása mellett intézkedett, és kötelezte a Burger King étterem üzemeltetőjét az elszívó rendszer hiányosságainak megszüntetésére. Az üzemeltető az önkormányzat felhívásának eleget tett, majd ismételt lakossági panasz miatt az elszívó rendszerbe speciális utóégetőt is beépíttetett. 1997-ben az önkormányzat újabb helyszíni szemle során az üzemeltetőt a pincében felhalmozódó zsírréteg eltávolítására kötelezte. A megtett intézkedések ellenére a lakók továbbra is sérelmezték az étterem működési módját, ezért az önkormányzat 1998-ban az üzemeltetőt szakértői vizsgálat elvégzésére kötelezte, melynek során az étterem zajkibocsátását is megvizsgálták. A szakvélemény szerint az étteremtől származó zajterhelés a megengedett határértékek alatt van, az elszívó berendezés hatékonyságát azonban technikai eszközökkel javítani lehet. Az üzemeltető a szakvéleményben rögzítetteknek megfelelően elvégezte a berendezés korszerűsítését. Az önkormányzat a megtett intézkedések ellenére szükségesnek tartotta külső szakértői vizsgálat elkészíttetését is, melyben annak vizsgálatára került sor, hogy a lakossági panaszok megszüntetése érdekében milyen egyéb műszaki megoldások alkalmazhatók. 
	A lehető legmagasabb testi és lelki egészséghez való jog az állam környezetvédelemre vonatkozó kötelességei teljesítésének törvényi és szervezeti garanciáit emeli az alapjog szintjére. Ebben a körben tehát az állam, illetve jelen esetben az önkormányzat tényleges feladata, hogy a jogszabályi előírások betartását ellenőrizze, és a jogszabályi kereteken belül a környezet védelme érdekében a szükséges intézkedéseket megtegye. Az önkormányzat a törvényben biztosított lehetőségek között mindent megtett annak érdekében, hogy az étterem működésével kapcsolatos lakossági panasz orvoslást nyerjen, eljárása során betartotta a jogszabályi előírásokat, tekintettel volt az Alkotmányban biztosított állampolgári jogokra is, eljárásában ezért alkotmányos visszásságot nem állapítottam meg.

Budapest, 1999. március 3.

Gönczöl Katalin