OBH 6443/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindítása:
M.Jné panaszában azt sérelmezte, hogy a bajai polgármesteri hivatal jegyzője a szomszédját kötelező határozatát nem hajtatja végre.
 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § /1/ bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mivel a jogbiztonság alkotmányos jogelve  sérülésének lehetősége merült fel az ügyben.

Eljárásom során tájékoztatást kértem a bajai jegyzőtől.

Alkalmazott jogszabály:		Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 							1957. évi IV. törvény

Érintett alkotmányos jog:               Alkotmány 2. §. (1) A Magyar Köztársaság független, 					demokratikus jogállam.

Megállapított tényállás:
Baja Város jegyzője a VII. 16.921/1996. sz határozatával kötelezte panaszos szomszédját, hogy 90 napon belül bontsa el az általa engedély nélkül épített melléképületet. A határozat első fokon jogerőre emelkedett, miután a kötelezett fellebbezése megkésett, s az igazolási kérelmét mind az első fokú, mind a másodfokú építésügyi hatóság elutasította. Kötelezett a határozatban előírtakat nem teljesítette.

A vizsgálat megállapításai: 
A bajai jegyző tájékoztatásából megállapítható, hogy a hatóság kötelezettet több ízben végrehajtási bírsággal sújtotta, azonban kötelezett a határozatnak ennek ellenére sem tett eleget. A jegyző arról is tájékoztatott, hogy panaszos  hivatalunkhoz írt beadványát végrehajtási kérelemnek tekintette, s kötelezettet a VII.6174-3/1997. sz. határozatával ismételten végrehajtási bírsággal sújtotta. Figyelembe véve a végrehajtási pénzbírság felső határát (100.000.-Ft), biztosítottnak látja a bontás kikényszerítését az esetleges további bírságok kiszabásával.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 82. §. (1) bekezdése értelmében a végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Az idézett jogszabályhely c.) pontja szerint a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege 100.000 forintig terjedhet; A (3) bekezdés értelmében „ha a kötelezett a bírságot kiszabó határozatban közölt határidő alatt nem teljesítette kötelezettségét, a bírság ismételten kiszabható”. A fentiekből megállapítható, hogy a hatóság megfelelően járt el, eljárásával nem okozott alkotmányos visszásságot, ezért intézkedésre nem láttam indokot, a panaszt elutasítom.

Budapest, 1998.

Dr. Polt Péter