OBH  6402/1997; 7553/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara
Az eljárás megindulása

Panaszosok beadvánnyal fordultak az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezték a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeinek hozzájutási feltételeit.
Megállapított tényállás

Panaszosok egyedül élő súlyos mozgáskorlátozottak és kifogásolják a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló 164/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet által megállapított jövedelemhatárokat. Az említett jogszabály szerint szerzési támogatásra való jogosultsága annak a súlyos mozgáskorlátozott személynek állapítható meg - egyéb feltételek fennállása esetén -, akinek a családjában az egy főre jutó, a tárgyévet megelőző év havi átlagos nettó jövedelme a tárgyév január 1. napján érvényes öregségi nyugdíj legkisebb összegének kettő és félszeresét nem haladja meg. Panaszosok jövedelme - egyedülállóként - csekély mértékben meghaladja ezt a határt és ezért kifogásolják, hogy a jogszabály nem ad lehetőséget ilyen esetekben sem méltányosság gyakorlására.

Alkalmazott jogszabályok

A súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló 164/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet

"4. § (1) Szerzési támogatásra való jogosultsága annak a súlyos mozgáskorlátozott személynek állapítható meg,
a) aki érvényes vezetői engedéllyel – segédmotoros rokkantkocsi szerzési támogatására irányuló kérelem esetén járművezetői igazolvánnyal – rendelkezik, vagy gépjárművezetői alkalmasságát a szakértői bizottság megállapította, vagy ha vezetői engedéllyel nem rendelkezik, de személygépkocsival történő szállítását érvényes vezetői engedéllyel rendelkező szülője, házastársa vagy a vele legalább egy éve közös háztartásban élő élettársa (a házastárs és az élettárs együtt a továbbiakban: házastárs) írásbeli nyilatkozatban vállalja, valamint
b) akinek a családjában az egy főre jutó, a tárgyévet megelőző év havi átlagos nettó jövedelme a tárgyév január 1. napján érvényes öregségi nyugdíj legkisebb összegének kettő és félszeresét nem haladja meg, és
c) a kérelem benyújtását megelőző hét éven belül mozgáskorlátozottságára tekintettel nem részesült szerzési támogatásban vagy gépjármű-behozatali vámmentességben.
(2) Szerzési támogatásra való jogosultsága állapítható meg annak a személynek,
a) aki a vele közös háztartásban élő 3. életévét betöltött súlyos mozgáskorlátozott kiskorú gyermeke (a továbbiakban: gyermek) személygépkocsival történő szállítását írásbeli nyilatkozatban vállalja, ha a szállítás a gyermek tanulói jogviszonya, gyógykezelése, rendszeres intézményi ellátása miatt indokolt, valamint
b) aki érvényes vezetői engedéllyel rendelkezik, és
c) akinek családjában az egy főre jutó jövedelem az (1) bekezdés b) pontja szerinti összeget nem haladja meg, és
d) aki saját vagy más személy mozgáskorlátozottságára, vagy súlyos mozgáskorlátozottságára tekintettel a kérelem benyújtását megelőző hét éven belül nem részesült szerzési támogatásban vagy gépjármű-behozatali vámmentességben.
(3) A (2) bekezdés alkalmazásában
a) gyógykezelésnek a havi legalább két alkalommal a súlyos mozgáskorlátozott személy egészsége megőrzése miatt gyógyító intézetbe történő szállítása,
b) intézményi ellátásnak a személyes gondoskodást nyújtó szociális, valamint a gyermek habilitációját, rehabilitációját, fejlesztő foglalkoztatását szolgáló egyéb intézmény – gondozás, nevelés, oktatás céljából történő – rendszeres látogatása
minősül.
(4) Ha a szerzési támogatást segédmotoros rokkantkocsi vagy kerekesszék vásárlásra használják fel, az (1) bekezdésben foglaltakat értelemszerűen kell alkalmazni azzal, hogy a megyei rehabilitációs főorvos javaslatát a 8. § (1) bekezdése szerinti kérelemhez mellékelni kell.
(5) Az (1)–(2) bekezdések szerinti személy részére a szerzési támogatás nem állapítható meg mindaddig, amíg a járművezetéstől eltiltó jogerős bírói ítélet vagy szabálysértési határozat hatálya alatt áll.
4/A. § A hivatal az alábbi feltételek együttes fennállása esetén szerzési támogatásra való jogosultságot állapíthat meg annak a súlyos mozgáskorlátozott személynek is,
a) aki a szakértői bizottság véleménye szerint gépjármű vezetésére alkalmatlan,
b) aki megfelel a 4. § (1) bekezdésének b)–c) pontjában foglalt feltételeknek,
c) akinek a gépjármű használata munkaviszonya vagy tanulói jogviszonya fenntartása miatt indokolt,
d) akinek a szállítását érvényes vezetői engedéllyel rendelkező, vele legalább egy éve közös háztartásban élő, nagykorú gyermeke, testvére írásbeli nyilatkozatban vállalja."

"15. § (1) A hivatal az általa létrehozott bizottság véleményének figyelembevételével a 11. § (1) bekezdése szerinti határozat alapján
a) a szerzési támogatás tárgyévi kielégítéséről július 31-ig,
b) az átalakítási támogatás kielégítéséről a tárgyévben folyamatosan
dönt.
A bizottság tagjai a MEOSZ elnöke által meghatalmazott képviselő, az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat megyei (fővárosi) tisztifőorvosa által megbízott szakorvos, valamint a hivatal által felkért személy.
(2) A kielégítésnél előnyben részesíthető az a súlyos mozgáskorlátozott személy, aki
a) saját jogán jogosult a szerzési és/vagy átalakítási támogatásra,
b) a személygépkocsit rehabilitáció céljából használná (munkaviszony, tanulói jogviszony folytatása),
c) egyedülálló,
d) a szerzési támogatás összegét a 3. § (1) bekezdése szerinti segédmotoros rokkantkocsi vagy kerekesszék vásárlására használja fel,
e) a honvédelmi kötelezettség teljesítése során, azzal összefüggésben vált súlyos mozgáskorlátozottá.
(3) A hivatal (1) bekezdés szerinti határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs."
Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 70/E. § 

"(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."
A vizsgálat megállapításai

Az érintett rendeletben szabályozott ellátások rászorultság alapján járó szociális ellátási formák, melyek esetén a rászorultság megállapításának módja a támogatás jövedelmi értékhatárhoz kötése. Az Alkotmánybíróság 26/1993. (IV. 29.) AB határozata szerint: "Az Alkotmány 70/E. § (2) bekezdésének idézett rendelkezéséből tehát csak az következik, hogy az állam a polgárok megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogaik realizálása érdekében társadalombiztosítási és szociális intézményi rendszert köteles létrehozni, fenntartani és működtetni. Az Alkotmány azonban e rendszerek működésére vonatkozó alapvető elveket és szempontokat már nem határozza meg." 

A jogalkotó maga határozza meg, hogy milyen eszközökkel éri el társadalompolitikai céljait. A támogatások mértékének, hozzájutási feltételeinek megállapítása a jogalkotók feladata és kötelessége, a nemzetgazdaság teherbíró képességének figyelembevétele mellett. Nem keletkeztet tehát alkotmányos visszásságot a szociális biztonsághoz való jog tekintetében az, hogy az egyedül élő mozgássérültek számára a jogalkotó - a jövedelemhatár tekintetében -  nem ír elő kedvezőbb feltételeket. A jogalkotó mégis értékelte az egyedülálló mozgássérültek körülményeit azzal, hogy a kielégítésnél az előnyben részesítés lehetőségeinek egyik eseteként szabályozza azt, ha a súlyosan mozgássérült személy hajadon, nőtlen, özvegy, elvált vagy házastársától külön él.

A jogszabályra tekintettel alkotmányos visszásság nem áll fenn, ezért ajánlástételi jogommal nem élek.

Budapest, 1998. február 12.
Gönczöl Katalin