OBH 6400/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

A panaszos a beadványában sérelmezte, hogy az önkormányzat elutasította átmeneti segély és közgyógyellátási igazolvány iránti kérelmét.

Megállapított tényállás

A panaszos átmeneti segély iránti kérelmét arra hivatkozva utasították el, hogy a család egy főre jutó jövedelme meghaladja az önkormányzat rendeletében előírt jövedelemhatárt. A képviselő-testület a határozatot helybenhagyta. 

A panaszos közgyógyellátási igazolvány iránti kérelmét azzal az indoklással utasították el, hogy a panaszos alanyi jogon nem jogosult a támogatásra, az igazolvány méltányosságból történő kiadásához pedig nem állnak fenn azok a jogszabályi feltételek, melyeket az önkormányzat rendelete megállapít. 

Mindként támogatás esetén a kérelmeket elsőfokon a polgármester helyett a Polgármesteri Hivatal Szociális Irodája bírálta el, a határozatokat az irodavezető írta alá. A fellebbezést a Képviselő-testület bírálta el, a határozatokat a polgármester helyett az irodavezető írta alá. 

A panaszos és férje súlyos mozgáskorlátozottként közlekedési támogatásban, személygépkocsi szerzési hozzájárulásban részesült és az önkormányzat segítséget nyújtott étkeztetésük megoldásához is.

Alkalmazott jogszabályok

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

"25. § (1) A jogosult részére jövedelme kiegészítésére, pótlására pénzbeli szociális ellátás nyújtható.
(2)
(3) A települési önkormányzat szociális rászorultság esetén - a szociális alapellátás keretében - a jogosult számára időskorúak járadékát, munkanélküliek jövedelempótló támogatását, rendszeres szociális segélyt, lakásfenntartási támogatást, ápolási díjat, átmeneti segélyt állapít meg e törvényben, valamint az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek szerint (a továbbiakban együtt: szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások)."

"32. § (1) A szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások iránti kérelmet - ha e törvény másként nem rendelkezik - a kérelmező lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat polgármesteri hivatalánál vagy az önkormányzat rendeletében meghatározott önkormányzati szervnél kell előterjeszteni.
(2) A szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátásokról szóló határozatot a bíróság nem változtathatja meg.
(3) Ha e törvény másként nem rendelkezik, az önkormányzat rendeletben szabályozza az önkormányzati pénzbeli ellátások megállapításának, kifizetésének, folyósításának, valamint ellenőrzésének szabályait."

"45. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testülete a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került, valamint időszakosan vagy tartósan létfenntartási gonddal küzdő személyek részére a rendeletében meghatározott átmeneti segélyt nyújt. Átmeneti segély pénzintézeti tevékenységnek nem minősülő kamatmentes kölcsön formájában is nyújtható."

"49. § (1) A szociálisan rászorult személy részére az egészségi állapot megőrzéséhez és helyreállításához kapcsolódó kiadásainak csökkentésére közgyógyellátási igazolvány (a továbbiakban: igazolvány) állítható ki.
(2) A közgyógyellátási igazolvánnyal rendelkező személy térítésmentesen jogosult a társadalombiztosítás által támogatott egyes gyógyszerekre és gyógyászati segédeszközökre, protetikai és fogszabályozó eszközökre, ideértve ez utóbbiak javításának költségeit is, valamint a járóbeteg szakellátás keretében gyógyfürdőben nyújtott fizioterápiás kezelésre (a továbbiakban együtt: gyógyszer).
50. § (1) Közgyógyellátásra jogosult
a) a bentlakásos gyermek- és ifjúságvédelmi intézményben lakó, az átmeneti gondozott, az átmeneti és tartós nevelésbe vett kiskorú;
b) a 37/A. § (1) bekezdésének a) pontja szerint rendszeres szociális segélyben részesülő;
c) a pénzellátásban részesülő hadigondozott és a nemzeti gondozott;
d) a sorkatonai családi segélyben részesülő;
e) a központi szociális segélyben részesülő;
f) a rokkantsági járadékos;
g) az, aki I., II. csoportú rokkantsága alapján részesül nyugellátásban, baleseti nyugellátásban;
h) az, aki után szülője vagy eltartója magasabb összegű családi pótlékban részesül.
(2) A települési önkormányzat képviselő-testülete az (1) és (3) bekezdésben foglaltakon kívül annak is megállapíthatja a közgyógyellátásra való jogosultságát, aki szociálisan rászorult és gyógyszerköltsége olyan magas, hogy azt létfenntartása veszélyeztetése nélkül nem képes viselni."

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról

9. § (1) Az önkormányzat jogi személy. Az önkormányzati feladat- és hatáskörök a képviselő-testületet illetik meg. A képviselő-testületet a polgármester képviseli.
(2) Az önkormányzati feladatokat a képviselő-testület és szervei: a polgármester, a képviselő-testület bizottságai, a részönkormányzat testülete, a képviselő-testület hivatala látják el.
(3) A képviselő-testület egyes hatásköreit a polgármesterre, a bizottságaira, a részönkormányzat testületére, a helyi kisebbségi önkormányzat testületére, törvényben meghatározottak szerint társulására ruházhatja. E hatáskör gyakorlásához utasítást adhat, e hatáskört visszavonhatja. Az átruházott hatáskör tovább nem ruházható.

Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 2. § (1) 

"A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

Alkotmány 70/E. § 

"(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai

Az Alkotmánybíróság  26/1993. (IV. 29.) AB határozata szerint: "Az Alkotmány hivatkozott 70/E. § (1) bekezdése szerint a szociális biztonsághoz való jognak – magában az Alkotmányban kiemelt – tartalmi eleme, alkotmányos követelménye, öregség, betegség stb. esetére a megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogosultság biztosítása és garantálása. Ezt az ellátáshoz való jogot az állam a társadalombiztosítás és a szociális intézményrendszerek útján valósítja meg... Az Alkotmány 70/E. § (2) bekezdésének idézett rendelkezéséből tehát csak az következik, hogy az állam a polgárok megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogaik realizálása érdekében társadalombiztosítási és szociális intézményi rendszert köteles létrehozni, fenntartani és működtetni. Az Alkotmány azonban e rendszerek működésére vonatkozó alapvető elveket és szempontokat már nem határozza meg....."

A szociális ellátórendszer kialakítása és működtetése tehát az állam alkotmányos kötelezettsége. Törvény fakultatív és kötelező feladatot egyaránt megállapíthat a helyi önkormányzatnak. Fakultatív feladatmeghatározás esetén a helyi önkormányzat szabadon dönti el, hogy annak megvalósításából mennyit vállal. A szociális ellátásról való gondoskodás a települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében, ezen belül azonban maga határozza meg – a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően –, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el. Kötelező feladat esetén ilyen mérlegelési lehetősége nincs, azt teljesítenie kell, de a teljesítés módja, színvonala tekintetében a kötelező feladat megvalósításánál is rendelkezik önállósággal. A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény szerint a települési önkormányzat köteles gondoskodni a szociális alapellátásról.

A helyi önkormányzatokról szóló törvény szerint kiemelkedően fontos önkormányzati jog az önállósághoz való jog, mely azt jelenti, hogy a települési önkormányzat a feladat- és hatáskörébe tartozó helyi érdekű közügyekben önállóan jár el, a törvény keretei között önállóan szabályozhatja ezeket. Az önkormányzat a szociális törvény keretei között szabályozza az átmeneti segélyre és a méltányosságból adható közgyógyellátási igazolványra való jogosultság feltételeit.

Az átmeneti segély és a méltányosságból adható közgyógyellátási igazolvány nem alanyi jogon járó támogatási formák. Az ezekre való jogosultságot az önkormányzat - a jogszabályok keretei között - mérlegelési jogkörében állapítja meg. Alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság csak abban az esetben állapítható meg, ha az önkormányzat mérlegelési jogkörének alkalmazása során az eljárására vonatkozó jogszabályokat megsérti. Az önkormányzat eljárásával kapcsolatban megállapítható a jogszabálysértés. 

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény az önkormányzati feladat- és hatáskörök a képviselő-testületet illetik meg, mely egyes hatásköreit a polgármesterre, a bizottságaira, a részönkormányzat testületére, a helyi kisebbségi önkormányzat testületére, törvényben meghatározottak szerint társulására ruházhatja. Az átruházott hatáskör tovább azonban nem ruházható. 

Hatáskör átruházás esetén nem a képviselő-testület hoz határozatot, hanem a döntési jogot helyette az a szerv gyakorolja, amelynek ezt a képviselő-testület átadta. A döntés ugyanolyan értékű, mintha azt a képviselő-testület hozta volna. Önkormányzati feladatot a képviselő-testület hivatala is kaphat és elláthat, ugyanakkor önkormányzati hatáskört nem gyakorolhat. A polgármesteri hivatal ügyintézőjére történő hatáskör átruházást a törvény kizárja azzal, hogy taxatíve meghatározza azokat a szerveket, amelyek vonatkozásában a testület élhet a képviselő-testületi hatáskör átadásának lehetőségével. Fontos szabálya a törvénynek az, hogy az átruházott hatáskör tovább nem ruházható, tehát csak az a szerv járhat el, amely erre a képviselő-testülettől a felhatalmazást közvetlenül megkapta. 

Az átmeneti segély és a méltányosságból adható közgyógyellátási igazolvány iránti kérelmek elbírálása a szociális törvény szerint a képviselő-testület hatásköre. A képviselő-testület rendeletével a szociális törvényben meghatározott önkormányzati hatósági hatásköreinek gyakorlását az előbb említetteknek megfelelően a polgármesterre ruházta. Az a körülmény, hogy a kérelmeket a polgármester helyett a Szociális Iroda bírálta el a helyi önkormányzatokról szóló törvény sérelmét jelenti. A kérelmekről olyan szerv döntött, mely erre irányuló hatáskörrel nem rendelkezett és ezzel a szociális biztonsághoz való joggal és a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos követelményével összefüggésben okozott visszásságot. 

A fellebbezés elbírálása során a képviselő-testület járt el, a jogszabályoknak megfelelően. Formai hiba azonban, hogy a határozatot nem a képviselő-testületet képviselő polgármester és a jegyző írta alá, hanem a Szociális Iroda Vezetője.

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:

Kérem a helyi önkormányzatot, hogy az alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság orvoslása érdekében intézkedjen arról, hogy a közgyógyellátási igazolvány és az átmeneti segély iránti kérelmeket az arra hatáskörrel rendelkező szerv ismételten bírálja el.

Kérem a polgármestert, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdése értelmében az ajánlással kapcsolatos érdemi állásfoglalásáról 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjék.

Budapest, 1999. március 17.

Gönczöl Katalin