OBH  6319/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara
Az eljárás megindulása

Panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezte, hogy az önkormányzat elutasította gyógyszertámogatás és átmeneti segély iránti kérelmeit. 

Megállapított tényállás

Panaszost 1996. II. 7-én átmeneti segélyben részesítette az önkormányzat, melyet élelmiszerutalvány formájában fél éven keresztül kapott. 1996. IV. 15-én közgyógyellátási igazolvány iránt nyújtott be kérelmet, mely szintén kedvező elbírálást nyert és panaszos V. hó 10-én átvette igazolványát. 1996. VII. 31-én ismét átmeneti segély iránt adott be kérelmet, melyet másodszorra is megadott számára az önkormányzat.

1996. X. 16-án panaszos két kérelmet nyújtott be az önkormányzathoz, gyógyszertámogatás és átmeneti segély iránt. Mindkét kérelmét elutasították arra hivatkozással, hogy az önkormányzat rendelete szerint egyszeri segély a tárgyév folyamán legfeljebb két alkalommal állapítható meg. Panaszos fellebbezése - mely 1996. XII. 2-án érkezett meg a Polgármesteri Hivatalba - után Miskolc Megyei Jogú Város Közgyűlése az első fokú határozatokat 1997. I. 30-án tartott ülésén helybenhagyta. 

Alkalmazott jogszabályok

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

"15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni."

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

"32. § (3) Ha e törvény másként nem rendelkezik, az önkormányzat rendeletben szabályozza az önkormányzati pénzbeli ellátások megállapításának, kifizetésének, folyósításának, valamint ellenőrzésének szabályait."

"45. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testülete a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került, valamint időszakosan vagy tartósan létfenntartási gonddal küzdő személyek részére a rendeletében meghatározott átmeneti segélyt nyújt. Átmeneti segély pénzintézeti tevékenységnek nem minősülő kamatmentes kölcsön formájában is nyújtható.
(2) Az átmeneti segély adható alkalmanként és havi rendszerességgel. Az alkalmankénti segély gyógyszertámogatásként, illetve az egészségbiztosítás által nem vagy csak részben támogatott egészségügyi szolgáltatás díjaként is megítélhető. A havi rendszerességgel adott átmeneti segély jövedelemkiegészítő támogatásként, rendszeres nevelési támogatásként, továbbá az önkormányzat rendeletében meghatározott más ellátási formaként is nyújtható.
(3) Elsősorban azokat a személyeket indokolt átmeneti segélyben részesíteni, akik önmaguk, illetve családjuk létfenntartásáról más módon nem tudnak gondoskodni, vagy alkalmanként jelentkező többletkiadások, különösen betegség, elemi kár miatt anyagi segítségre szorulnak."

Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzatának 15/1996. (IV. 1.) számú rendelete a szociális ellátásokról, a rendszeres nevelési segély és a lakbértámogatás helyi szabályairól

"12. § (1) Átmeneti segélyben lehet észesíteni azt a családot, illetve személyt, amely (aki) a létfenntartást veszélyeztető, rendkívüli élethelyzetbe került, vagy alkalmanként jelentkező többlet kiadásai vannak - különösen betegség, elemi kár - és alapvető szükségleteiről más módon nem tud gondoskodni, a támogatás más formában nem biztosítható. Családjában az egy főre jutó havi nettó átlagjövedelem nem haladja meg az e rendelet 1. sz. mellékletében foglalt jövedelemhatárt.

(2) Csak kivételes méltánylást érdemlő esetben részesülhet átmeneti segélyben az:
a./ aki az önkormányzat által megállapított rendszeres ellátások - kivéve a Sztv. 37/A. §. (1) bekezdés a./ - b./ pontjai alapján megállapított rendszeres szociális segélyt - valamelyikében részesül.
b./ a személy, akinek a családjában az egy főre jutó havi nettó jövedelem meghaladja az e rendelet 1. sz. mellékletében foglalt jövedelemhatárt.
c./ a személy, vagy család, akinek időszaki támogatásként több hónapra szóló - megélhetést segítő - élelmiszer-, vagy egyéb utalvány került kiadásra - az ily módon támogatott időszak alatt.

13. § (1) Az átmeneti segély formái: 
a./ egyszeri segély a tárgyév folyamán legfeljebb két alkalommal állapítható meg, amelynek együttes összege nem haladhatja meg e rendelet 2. sz. mellékletében foglalt összeghatárt,
b./ időszaki támogatásként legfeljebb hat hónapra adható és havi összege nem haladhatja meg e rendelet 2. sz. mellékletében foglalt összeghatárt.

(2) az (1) bekezdés a./ és b./ pontjában meghatározott összeghatároktól - méltányosságból - egyedi elbírálás alapján a Szociális Bizottság a kérelmező javára eltérhet." 

Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 2. § 

"(1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

Alkotmány 70/E. § 

"(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai

Az Alkotmánybíróság  26/1993. (IV. 29.) AB határozata szerint: "Az Alkotmány hivatkozott 70/E. § (1) bekezdése szerint a szociális biztonsághoz való jognak – magában az Alkotmányban kiemelt – tartalmi eleme, alkotmányos követelménye, öregség, betegség stb. esetére a megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogosultság biztosítása és garantálása. Ezt az ellátáshoz való jogot az állam a társadalombiztosítás és a szociális intézményrendszerek útján valósítja meg... Az Alkotmány 70/E. § (2) bekezdésének idézett rendelkezéséből tehát csak az következik, hogy az állam a polgárok megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogaik realizálása érdekében társadalombiztosítási és szociális intézményi rendszert köteles létrehozni, fenntartani és működtetni. Az Alkotmány azonban e rendszerek működésére vonatkozó alapvető elveket és szempontokat már nem határozza meg...." A jogalkotó jogosultsága megállapítani az ellátások mértékét, a hozzájutás feltételeit. 

A vizsgálat megállapította, hogy panaszos szociális biztonsághoz való joga nem sérült, jogosan utasították el átmeneti segély iránti kérelmeit. Az önkormányzat rendeletben szabályozza a szociális rászorultságtól függő önkormányzati pénzbeli ellátások megállapításának, kifizetésének, folyósításának, valamint ellenőrzésének szabályait. Az önkormányzat rendelete szerint egyszeri átmeneti segély a tárgyév folyamán legfeljebb két alkalommal állapítható meg, ezeket a lehetőségeket panaszos kimerítette. Önmagában az, hogy a jogalkotó az ellátások mértékét hol húzza meg nem vezethet alkotmányos visszássághoz.

Az Alkotmánybíróság 9/1992. (I. 30.) AB határozata szerint: "A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. Csak formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan a jogintézmények." 

Miskolc Megyei Jogú Város Közgyűlése nem tett eleget az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény rendelkezésének, mely szerint testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított harminc napon belül kell meghozni, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni. Jelen esetben a Közgyűlés a fellebbezés beadásától számított második ülésen döntött panaszos fellebbezéséről, azonban a késedelem csekély foka miatt ez alkotmányos visszássághoz nem vezetett. 

Ajánlástételi jogommal alkotmányos visszásság hiányában nem élek, de felhívom az érintett önkormányzat figyelmét az eljárási jogszabályok betartására. 

Budapest, 1998. január 29.
Dr. Polt Péter