OBH 6314/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének  kiegészítő jelentése
Ügyintéző: Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna
Kapcsolódó ügyirat: 3182/1997.

Az eljárás megindulása

 	A Balatonfüredi Lakótelepi Érdekvédelmi Egyesület elnöke fordult panasszal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert a  Dunántúli Regionális Vízmű RT. a 38/1995. (IV.5.) Kormányrendelet előírásaival ellentétes szerződést kíván a társasház közösségek tulajdonosaira kényszeríteni. A mellékvízmérőn keresztül történő ivóvíz szolgáltatással kapcsolatos szerződés 10. pontjában a nem fizetők hátralékát a lakóközösségtől kívánja beszedni, a polgári jog egyetemleges kötelezettsége alapján.  A szerződés tervezet 16. pontjában  a lakóközösség minden tagját a mért vízfogyasztás elfogadására kényszerítik. Nem teszik lehetővé azt, hogy az állampolgár döntsön arról, hogy az átalánydíjas vagy a mért fogyasztás utáni díjfizetési mód között válasszon. A képviselő kifogásolja a Dunántúli Regionális Vízmű Rt. számlázási gyakorlatát, egyrészt a közös képviselőkkel kívánja elvégeztetni a mellékvízmérők leolvasását, az ezzel összefüggő adminisztrációs feladatokat, ha a vízdíj számlák adatai nem felelnek meg a valóságnak.
	Az eljárás a jogbiztonsághoz való alkotmányos jog sérelmének  gyanúja miatta indult.

A megállapított tényállás

	A Dunántúli Regionális Vízmű RT. a 38 /1995.(IV.5.) Korm. rendelet hatályba lépése előtt  az egyéni vízmérő órákkal rendelkezőkkel egyedi szerződést kötöttek. A kormányrendelet megjelenése után ezeket a szerződéseket felbontotta és új szerződés megkötésére akarják a lakókat kényszeríteni, oly módon, hogy nem az egyéni vízmérőórával rendelkező lakás tulajdonosával akarnak szerződni, hanem: az ingatlan kezelőjével, közös képviselőjével, lakóközösség meghatalmazottjával. 
	A szerződés szövege is elfogadhatatlan a számukra. Mivel az egyedi szerződéseket nem hajlandó a Vízművek módosítani, úgy akarja a fogyasztók aláírását kikényszeríteni, hogy addig nem látja el hitelesített zárral az új mérőórákat, amíg a régebben beszerelt órákkal kapcsolatos új szerződéseket a többi lakó nem írja alá.  A szolgáltatást igénybe vevők nem akarják elfogadni azt, hogy a nem fizetők helyett, illetve akik nem közlik a vízóra állását a többi lakó egyetemleges felelősség alapján helytállni köteles. Ezt nem tartják jogosnak akkor, amikor egyéni mérőórákra egyedi szolgáltatási szerződést kötöttek.
	A tulajdoni lap tanúsága szerint az önkormányzat tulajdonában lévő, a lakóház előtti zöldterület alatt futó csatorna tisztításának a díját is a társasházzal kívánják megfizettetni.
	A képviselő kifogásolta, hogy a közös képviselőket akarják az egyéni mérőórák leolvasására kötelezni.
	A bekötési vízmérőórákkal kapcsolatos szolgáltatási szerződés 4.3.) pontja szerint a számlával kapcsolatos kifogásnak a fizetés teljesítésére nincs halasztó hatálya. Késedelmes fizetés esetén a Szolgáltató késedelmi kamat felszámítására jogosult a mindenkor hatályos kamatmérték alapján.
	A 8.2.) szerint a fogyasztó ( közös képviselő )  köteles a vízellátás és szennyvízelvezetését szolgáló berendezések működését folyamatosan ellenőrizni. Ha rendellenességet észlel azt  jeleznie kell a szolgáltatónak.

Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény
a Polgári Törvénykönyvről

200 § (2) Semmis az a szerződés, amely jogszabályba ütközik, vagy amelyet jogszabály megkerülésével kötöttek, kivéve ha ahhoz a jogszabály más jogkövetkezményt fűz. Semmis a szerződés akkor is, ha nyilvánvalóan a jóerkölcsbe ütközik.

201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért – ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik – ellenszolgáltatás jár.

A szerződésszegés
A kötelezett késedelme

301. § (1) Pénztartozás esetében – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, vagy a felek másként nem állapodnak meg – a kötelezett a késedelembe esés időpontjától kezdve akkor is köteles évi húsz százalék kamatot fizetni, ha a tartozás egyébként kamatmentes. A kamatfizetési kötelezettség akkor is beáll, ha a kötelezett késedelmét kimenti.
(2) Ha a jogosultnak a késedelembe esés időpontjáig kamat jogszabály vagy szerződés alapján jár, a kötelezett – ha a jogszabály kivételt nem tesz, vagy a felek másként nem állapodnak meg – a késedelembe eséstől ennek évi nyolc százalékos kamattal növelt összegét, legalább azonban az (1) bekezdésben meghatározott mértékű kamatot köteles megfizetni.
(3) A felek által túlzott mértékben megállapított késedelmi kamatot a bíróság mérsékelheti.
(4) A jogosult követelheti a késedelmi kamatot meghaladó kárát.

Több jogosult vagy több kötelezett a szerződésben

334.. § (1) Ha többen tartoznak egy szolgáltatással, illetőleg egy szolgáltatást többen követelhetnek, és e szolgáltatás osztható, jogszabály eltérő rendelkezése hiányában minden kötelezettől csak a ráeső részt lehet követelni, és minden jogosult csak az őt megillető részt követelheti. A kötelezettek, illetőleg a jogosultak részaránya kétség esetében egyenlő.
(2) Ha a szolgáltatás nem osztható, a teljesítés bármelyik kötelezettől vagy valamennyiüktől követelhető (a kötelezettek egyetemlegessége).
(3) Ha többen jogosultak nem osztható szolgáltatást követelni, valamennyiük kezéhez kell teljesíteni (a jogosultak együttessége). A jogosultak bármelyike követelheti a szolgáltatásnak bírósági letétbe helyezését valamennyiük javára.

2. A közüzemi szerződés
387. § Közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást – így különösen gázt, villamos energiát és vizet – nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.

388. § (1) Jogszabály kimondhatja, hogy a szerződés a szolgáltatás igénybevételével jön létre.
(2) A szolgáltató a szerződés megkötését csak jogszabályban meghatározott esetekben tagadhatja meg, illetőleg a szerződés tartalmát csak jogszabályban meghatározott feltételektől teheti függővé.
(3) A szolgáltató a fogyasztóval szemben a teljesítést csak jogszabályban meghatározott esetekben szüneteltetheti, illetőleg korlátozhatja.
(4) A szolgáltató a szerződést csak a jogszabályban meghatározott feltételek esetén mondhatja fel

1990. évi LXXXVII. törvény
az árak megállapításáról

Melléklet az 1990. évi LXXXII. törvényhez
Hatósági áras termékek

I. Legmagasabb ár
B) Szolgáltatások
	 	 	 
	 Szolgáltatásszám (SZTJ)	 Megnevezés	 A hatósági ár megállapítója 

	 05511	 Az állami tulajdonú víziközműből szolgáltatott ivóvíz díja	 közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter 
	 
	 18111–1–2	 Az állami tulajdonú víziközmű által biztosított szennyvízelvezetés, szennyvíztisztítás és -kezelés díja	 közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter

1995. évi LVII. törvény
a vízgazdálkodásról

13. § (1) A vízközművek működtetése során végzett vízellátás, szennyvízelvezetés, -elhelyezés és -tisztítás, valamint egyesített rendszer esetén a csapadékvíz-elvezetés közüzemi tevékenység. A vízközművek működtetőit a közüzemi tevékenység keretében az ivóvízellátás és a szennyvízelvezetés szolgáltatására szerződéskötési kötelezettség terheli.
(2) Az (1) bekezdésben említett közüzemi tevékenységre a Polgári Törvénykönyvnek a szerződésre vonatkozó általános szabályait és a közüzemi szerződésre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) A közüzemi tevékenységgel nyújtott szolgáltatásért díjat kell fizetni. A díjfizetés elmulasztása miatt (3) A közüzemi tevékenységgel nyújtott szolgáltatásért díjat kell fizetni. A díjfizetés elmulasztása miatt a vízellátást a közüzem korlátozhatja – termelési célú vízfelhasználásnál szüneteltetheti – azonban a létfenntartási ivó- és közegészségügyi, katasztrófa-elhárítási vízigények kielégítéséhez szükséges vizet ebben az esetben is szolgáltatni kell.

1977. évi 11. törvényerejű rendelet
a társasházról
18 § (2) A közös képviselő, illetőleg az intézőbizottság elnöke – a társasházközösség ügyeiben eljárva – a tulajdonostársak nevében jogokat szerezhet, és kötelezettségeket vállalhat.

151/1994. (XI. 17.) Korm. rendelet
a közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről

 1 § /3/ bek. g) figyelemmel kíséri és elemzi a szolgáltatási és termelési folyamatokat, a kereslet és kínálat alakulását és összhangját, a gazdasági kapcsolatok rendjét; javaslatokat tesz a piacszabályozás elveire és megvalósításának eszközrendszerére;

1995. évi XLII. törvény
az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről

2. § A helyi önkormányzat rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás megnevezését, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
f) az elvégzendő szolgáltatás alapján a tulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, a díj mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit, vagy a szolgáltatás ingyenességét.

38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet
a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről

2 § 11. ivóvízfogyasztási hely: az ivóvízszolgáltatásba bekapcsolt ingatlanon lévő minden – épület, épületrész, bérlemény, önállóan használható, elkülöníthető vagy elkülönített – ingatlanrész, amelynek a vízvételi helyéhez tartozó ivóvízhasználata külön szerződésre jogosító ivóvízmérővel mérhető, ennek hiányában a bekötővezetékekről ellátott ivóvízvételi helyek összessége;

8. § (1) A szolgáltatásért a fogyasztónak külön jogszabály szerinti díjat kell fizetnie, kivéve, ha a szolgáltatóval ennél alacsonyabb díj alkalmazásában állapodott meg.
(2) A szolgáltató a szolgáltatás díjáról szolgáltatási helyenként és időszakonként – az általános forgalmi adóról szóló törvény előírásainak, illetőleg az árjogszabályoknak megfelelő – számlát bocsát ki, melyet a fogyasztó a szerződésben meghatározott feltételekkel köteles kiegyenlíteni.
(3) A fogyasztó a számla kézhezvételétől számított 15 napon belül kifogással élhet a szolgáltatónál, amelynek a számla kiegyenlítésére vonatkozó kötelezettségre nincsen halasztó hatálya.

17. § (3) Az ingatlanon mért vízhasználat szempontjából a bekötési vízmérőn mért vízmennyiség az irányadó. A bekötési vízmérő és az elkülönített vízhasználatokat mérő mellékmérők fogyasztási különbözete elszámolásának módját a szolgáltatási szerződésben kell szabályozni.
(4) Ha a díj alapjául szolgáló mérő nem működik vagy nem olvasható le, a szolgáltató a fogyasztott víz mennyiségét az árjogszabályok szerinti műszaki számítással állapítja meg.
(5) A házi vízvezeték – fogyasztónak fel nem róható – rejtett meghibásodása esetén a vízfogyasztást az árjogszabályok szerinti átalány alapján kell megállapítani.
(7) A mellékvízmérőt üzembe helyezéskor a szolgáltatónak illetéktelen beavatkozás megakadályozása érdekében bélyegzéssel és zárral kell ellátnia.

18. § (3) Mellékvízmérőn keresztül történő vízszolgáltatásra a vízmérő üzembe helyezésével egyidejűleg szerződést kell kötni, melyet az ingatlanra vonatkozó szolgáltatási szerződéssel együtt kell kezelni.
(4) A (3) bekezdés szerinti szerződés létrejöttének előfeltétele:
a) az ingatlan vízfogyasztásának bekötési vízmérővel történő mérése;
b) az ingatlan vízellátására vonatkozó szolgáltatói szerződés megkötése

23. § A fogyasztó a házi szennyvízhálózat üzemképes állapotának fenntartásáról, továbbá a szolgáltatásért járó díj megfizetéséről gondoskodni köteles.

1/1995. (I. 31.) KHVM rendelet	
az állami tulajdonú közüzemi vízműből szolgáltatott ivóvízért, illetőleg az állami tulajdonú közüzemi csatornamű használatáért fizetendő díjakról

1. számú melléklet az 1/1995. (I. 31.) KHVM rendelethez
Az állami tulajdonú közüzemi víziközművek által felszámítható ivóvíz- és csatornahasználat díjai
	 Szolgáltató megnevezése	 Ivóvízdíj Ft/m3	 Csatornadíj Ft/m3
	 Dunántúli Regionális Vízmű Rt. (Siófok)

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam

A  vizsgálat megállapításai

	Az Alkotmány 2 § /1/ bekezdésében megállapított jogállamisághoz szervesen kapcsolódik a jogbiztonság elvének maradéktalan érvényesülése. A Polgári Törvénykönyv közüzemi szerződésre és egyetemleges helytállásra vonatkozó meghatározásainak és a közműves ivóvízellátásra vonatkozó jogszabályok helytelen értelmezése alkotmányellenességhez vezet, mellyel növelik a közüzemi vállalatok felé az egyéni   fogyasztók  kiszolgáltatottságát  estenként indokolatlan bírósági eljárásra kényszerítve a szerződő feleket.
	A jogállamiság megköveteli, hogy az állampolgárok jogi szabályozásba vetett bizalma megszilárduljon. Ez csak abban az esetben érhető el, ha a hatályos jog-szabályban foglalt előírásokat a jogalkotó akarata szerint hajtják végre . A szerződő felek egyenrangúságát kivánja elősegíteni a hivatkozott kormányrendelet azzal, hogy a fogyasztók kötelezettségeit a rendeletben pontosan meghatározza. A szolgáltató fél ezért ennél több terhet nem háríthat a fogyasztóra. A rendelet a  szolgáltatást igénybevevők számára kedvezőbb feltételek megfogalmazását azonban nem korlátozza, ezek meghatározását a szerződés megkötésekor kell meghatározni. Mindezekből kitűnik, hogy nem követelheti a szolgáltató a társasház közös képviselőjétől - akivel az egyéni vízmérő órák esetében nincs is jogviszonyban -, hogy ellenőrizze az egyéni vízmérők szabályszerű működését

	A vizsgálat során megállapítottam, hogy a Dunántúli Regionális Vízmű Rt. a hatályos jogszabályokból, a szerződéstervezetben csak a szerződőfelek kötelezettségeit rögzíti, kiegészítve olyan feltételekkel, amelyeket az általa hivatkozott kormányrendelet nem tartalmaz. A Magyar Polgári Törvénykönyv egyetemleges kötelezettségét az egyéni szerződőfelekre kivánja jogellenesen alkalmazni, oly módon, hogy nem egyértelműen jelöli meg az egyéni vízórákra vonatkozó szerződésekben a szerződő feleit (ingatlan kezelője, közös képviselője, lakóközösség meghatalmazottja). Nem fizetésük esetére a lakóközösség meghatalmazottját jelöli meg díjfizetésre kötelezettnek. Ugyanakkor azt is előírja, hogy a közös képviselő, meghatalmazott köteles meggyőződni az egyéni mérőórák szabályszerű működéséről, továbbá rendszeresen ellenőriznie kell az ivó- és szennyvíz elvezető hálózatot, mert ha meghibásodást észlel mind az ivó-, mind a szennyvíz elvezetőben azt ő köteles jelezni. A kormányrendelet  ilyen kötelezettséget nem ír elő. A szolgáltató által hitelesített mérőórák szabályszerű működését a hitelesítőnek kell ellenőriznie. Természetes, hogy a fogyasztó a meghibásodást azonnal jelzi, de ugyanilyen kötelezettség alapján a másik szerződő félnek, azaz a szolgáltatónak is ellenőriznie kell a hálózat hibátlanságát. A szerződő felek kötelezettsége nem egyoldalú, mindkét  fél érdeke ugyanis a  rendeltetésnek megfelelő működtetés,  ezért nem hárítható át e kötelezettség a fogyasztók közösségének képviselőjére.
	 A Dunántúli Regionális Vízmű Rt. - a jogszabálynak megfelelően -kétféle szerződéstervezetet készített. Az egyiket a társasházi közösség közös felhasználásáról és egyet az egyéni vízórák használóinak. A hivatkozott kormányrendelet is erre utal, hiszen a vízfogyasztás ellenértékét a szabályszerűen kiállított számla alapján kell a fogyasztóknak megfizetniük. Az egyéni vízóra felszerelésével a lakásonkénti fogyasztás tehát mérhető, ezért a szolgáltató közvetlenül a mérőóra tulajdonosával szemben tud a teljesítés érdekében fellépni.
	Mindezekre figyelemmel az egyedi szerződések esetében az egyetemleges felelősség jogintézménye nem alkalmazható a tulajdonostárs nem  fizetése esetén . Kizárólag az  érintett szerződő féltől lehet kikényszeríteni  az ellenszolgáltatást. A nemteljesítés nem jelentheti azt, hogy  akkor behajtható lesz quasi kezesként, a társasházi közösségtől, illetve a tulajdonostárstól. A Rt. ebben az esetben egyéni fogyasztókkal áll szerződéses jogviszonyban.

	A másik szerződés tervezet a közös vízfelhasználásra irányul, ezért a társasház egyetemlegesen felel a szolgáltatásért járó ellenszolgáltatás megtérítéséért , azaz a közösség közös költségéből kell kiegyenlíteniük a bekötési pont és az egyedi mérőóra között utólag létesített vízvételi hely vízfogyasztását, természetesen tulajdoni hányaduk arányában.  Ha külön hitelesített mérőórával ennek mérésére nincs lehetőség, úgy olyan részletes számlát kell a társasház  rendelkezésére bocsátani, mely lehetővé teszi a közös vízfelhasználás és  az egyedi fogyasztások mennyiségének összevetését és a szolgáltatásért megállapított ellenérték ellenőrzését.
	
	Fenti alkotmányos visszásság tárgyában már korábban az OBH- 3182 /97             számú ügyben, melyben egy siófoki társasház közös képviselője tett panaszt ugyanebben a tárgyban, a feltárt alkotmányos visszásság miatt, az 1993. évi LIX. törvény 20 § (1), illetőleg 21 (1) bekezdése alapján  ajánlást tettem. A Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Miniszter Úr ajánlásommal egyetértett. Válaszában arra is kitért, hogy intézkedett, hogy a Dunántúli Regionális Vízmű Rt. a hatályos jogszabályoknak megfelelő tartalommal kösse meg a szolgáltatási szerződéseit. Mivel  a Vízmű Rt. nem fogadta el a vizsgálat megállapításit, irányában az ajánlásomat fenntartottam.

	A kormányrendelet szerint ha a szolgáltatást igénybevevőnek a számlával kapcsolatosan kifogása merül fel, 15 napon belül megkifogásolhatja. Ez azonban nem jelent  halasztó hatályt a befizetésre . A szerződés-tervezet rögzíti, hogy késedelem esetén milyen kamatfizetésre kötelezett a fogyasztó. Azt azonban elmulasztotta a tervezetben jelezni a szolgáltató, hogyha a szolgáltatást igénybevevő eleget tett a 15 napon belüli kifogás tétel esetén a jogszabályban előírtaknak  és befizette időben  a  kifogásolt összeget, visszafizetéskor ugyancsak élhet a  kamatkövetelése jogával.
	Az állami tulajdonú víziközművekre vonatkozó kormányrendelet az ivóvíz-és szennyvízelvezető hálózat karbantartási költségeit külön nem hárítja a fogyasztókra.  A jogalkotó ezeket ugyanis a hatósági árba beépítette. Mindezekből következik, hogy még akkor sem kérheti a víziközmű üzemeltetője a karbantartás ( tisztítás ) költségeit, ha az ingatlan alatt található. Csak a meghibásodás során jelentkező költségek megtérítésére kötelezi a rendelet a fogyasztót.
	A közüzemi szolgáltatást végző gazdálkodó szervezetek különösen nagy gondot kell, hogy fordítsanak arra, hogy a hatályos jogszabályok betartásával működjenek és megfelelő tájékoztatás után, szabályos szerződést kössenek a
fogyasztókkal, hiszen a szolgáltatást igénybevevőknek nincs választási lehetőségük  arra nézve, hogy kivel szerződjenek.

	A vizsgálat megállapította, hogy  a jogbiztonság megsértésével alkotmányos visszásság keletkezett, mivel a Dunántúli Regionális Vízmű Rt. által alkalmazott közüzemi szerződés tervezet nem felel meg a kormányrendeletben meghatározott előírásoknak.Ugyanakkor a szerződés kifogásolt pontjai hatályosulásuk esetén állampolgári érdekeket sértenének, ezért az alkotmányos visszásság megállapítható.

Ajánlás

	Az 1993. évi LIX. törvény 21. § /1/ bekezdése alapján a következő ajánlást teszem.
	A Dunántúli Regionális Vízmű Rt. vezérigazgatója a hatályos jogszabályok szerint intézkedjen a  társasházak illetve az ott kialakított egyéni vízfogyasztók szerződéseinek megkötéséről ill. megfelelő tartalmú módosításáról .

	Felkérem a Dunántúli Regionális Vízmű Rt. Vezérigazgatóját, hogy az 1993 évi LIX . törvény  21 § (2) bekezdése alapján 30 napon belül állásfoglalásáról, intézkedéséről  tájékoztatni szíveskedjék.

Budapest, 1997. december

									Dr. Polt Péter