OBH 6311/1997., OBH 6943/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Tasnádiné dr Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása :
Panaszosok a Tokodi Viziközmű Társulat megalakulásának szabályosságát  vitatták és a kivetett érdekeltségi hozzájárulás összegét kifogásolták.

Vizsgálatot az Alkotmányban deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményének érintettsége miatt indítottam.

A megállapított tényállás:

A szennyvízcsatorna építéséhez 1996. május 10-én  alakult meg a Társulat. A Társulat 1996 júniusában küldte ki az érdekeltségi hozzájárulásról szóló értesítéseket. Az értesítés tartalmazta az érdekeltségi egységről, fizetendő összegről bírói felülvizsgálat lehetőségéról, behajtás módjáról, kapcsolódó jogszabályokról szóló tájékoztatást. A jegyzői tájékoztatás szerint a megtartott közgyűléseken méltányosságot több esetben engedélyeztek. A beruházás befejezése után a társulat végelszámolása megtörtént, a cégjegyzékből 1997. decemberi 16-i hatállyal törölték a társulatot. A hozzájárulás beszedéséről ez időtől a polgármesteri hivatal gondoskodik. 
 
Alkalmazandó jogszabályok:
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról ( Obtv)
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról Hatályos 1996. január 1.-től)

A vízgazdálkodási társulatok
34. § (1) A vízgazdálkodási közfeladatok az e törvényben meghatározott feltételek szerint létrehozott vízgazdálkodási társulatok (a továbbiakban: társulat) útján is elláthatók.

34.§ (2) bekezdésének 1998 június 16-ig  hatályos szövege:
 A társulat jogi személyiséggel rendelkező gazdálkodó szervezet, közfeladatai jellegétől függően víziközmű-társulat, illetve vízitársulat. A társulat létrehozására, szervezetére, működésére, megszűnésére, egyesülésére, illetve szétválására, valamint választott tisztségviselőinek felelősségére – az e törvény eltérő rendelkezése hiányában – a gazdasági társaságokról szóló 1988. évi VI. törvény I. és II. fejezeteinek rendelkezéseit kell alkalmazni.

34.§ (2) bekezdés 1998 június 16-tól hatályos szövege:
(2) A társulat jogi személyiséggel rendelkező gazdálkodó szervezet, közfeladatai jellegétől függően víziközmű-társulat, illetve vízitársulat. A társulat létrehozására, szervezetére, működésére, megszűnésére, egyesülésére, illetve szétválására, valamint választott tisztségviselőinek felelősségére – az e törvény eltérő rendelkezése hiányában – a gazdasági társaságokról szóló törvény általános részének rendelkezéseit kell alkalmazni.

(3) A társulat az e törvényben meghatározott közfeladatait szolgáló tevékenységét az érdekeltségi területén végzi.
(4) A társulat tagjai az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkező vagy az ingatlant egyéb jogcímen használó természetes és jogi személyek, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok.
(5) A társulat tagjai kötelesek a társulat közfeladatai ellátásának költségeihez az érdekeltségi egység arányában hozzájárulni.

A társulat megalakulása
36. § (1) A társulat akkor jön létre, ha az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkező, illetve az ingatlant egyéb jogcímen használó természetes és jogi személyeknek, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságoknak (a továbbiakban: tagoknak) az érdekeltségi egység aránya szerint számított többsége az alakuló közgyűlésen
a) elhatározza a társulat megalakulását,
b) elfogadja a társulat alapszabályát, és
c) megválasztja a társulat testületi vezető szerveit és tisztségviselőit.
(2) A társulat megalakításához az alakuló közgyűlésen a tagok érdekeltségi egység szerint számított legalább kétharmados többségének döntése szükséges.
(3) A társulat megalakulását szervező bizottság készíti elő.
37. § (1) A társulat alapszabályában meg kell határozni:
a) nevét, székhelyét;
b) feladatát és ezzel összefüggésben azt, hogy vízitársulatként vagy víziközmű-társulatként működik-e;
c) tevékenységi körét;
d) érdekeltségi területét (helyszínrajzi ábrázolással);
e) a tagok jogait és kötelességeit;
f) a társulati érdekeltségi egységet, a tagok érdekeltségi hozzájárulásának szabályait;
g) a társulat gazdálkodására (üzemi tevékenységére), vezető beosztású dolgozóira, testületi szerveire vonatkozó általános szervezeti és működési szabályokat, valamint a vízitársulat vállalkozási tevékenységének kereteit;
h) a társulat képviseletének módját;
i) mindazt, amit jogszabály alapján az alapszabály rendez vagy a taggyűlés szükségesnek tart.
(2) A társulat tagjainak nevét, lakóhelyét, székhelyét az alapszabály mellékletében kell meghatározni, és az alapszabállyal egy időben a cégbírósághoz benyújtani.
(3) A társulat alapítását az alapszabály elfogadásától számított 30 napon belül az intézőbizottságnak cégbejegyzés és közzététel végett be kell jelentenie a cégbíróságnál.
(4) A társulat a cégjegyzékbe történő bejegyzéssel az alapszabály elfogadásának időpontjára visszamenőleges hatállyal jön létre.

41. § (1) A társulat a tagok érdekeltségi hozzájárulásából (a továbbiakban: hozzájárulás), valamint az érintett helyi önkormányzat és az állam költségvetési, illetve egyéb támogatásaiból, továbbá vízitársulat esetén a vállalkozásból származó eredményéből látja el a közcélú feladatait.
(2) A hozzájárulás adók módjára behajtható köztartozás. A hozzájárulás mértékét a taggyűlés állapítja meg. A taggyűlés az alapszabályban meghatározott feltételek szerint a hozzájárulás mértékét mérsékelheti, illetve megfizetését meghatározott időre felfüggesztheti. A hozzájárulást – ha az alapszabály kivételt nem tesz – a tagok pénzben kötelesek teljesíteni.
(3) A társulat tagja a vele szemben megállapított hozzájárulás felülvizsgálatát a taggyűlési határozat közlésétől számított 30 napon belül a bíróságtól kérheti.

1. számú melléklet az 1995. évi LVII. törvényhez
6. érdekelt: az a természetes vagy jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, aki/amely az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkezik, illetve ingatlant használ;
7. érdekeltségi terület:
a) víziközmű-társulat esetén azok a területek, amelyeken az általuk megvalósított vízilétesítmények szolgáltatása (vízellátás, szennyvízelvezetés, belterületi csapadék- vagy talajvízelvezetés) igénybe vehető;

a vízgazdálkodási társulatokról szóló 160/1995. (XII. 26.) Korm. rendelet ( hatályos 1996. január 1.) 
13. § (1) Az alapszabály szerinti érdekeltségi hozzájárulás alapját jelentő érdekeltségi egység
a) víziközmű-társulat esetén
1. az érdekeltségi területen lévő ingatlannak az érdekeltséget megalapozó jogcímen ténylegesen használt részére eső vízfogyasztás vagy szennyvízkibocsátás alapszabályban meghatározott mennyisége, vagy
2. belterületi vízelvezetés esetében az érdekeltségi terület – m2-ben meghatározott – egységnyi része;
b) vízitársulat esetén az érdekeltségi terület – hektárban meghatározott – egységnyi része.
(2) Az érdekeltségi hozzájárulás mértékét az alapszabályban meghatározott érdekeltségi egységre eső hozzájárulásnak és az érdekeltségi egységek számának a szorzata adja. Az érdekeltségi hozzájárulással kapcsolatos taggyűlési határozatról a tagot az intézőbizottság elnöke írásban értesíti. Az értesítésben meg kell jelölni:
a) a fizetési kötelezettség jogalapját;
b) a taggyűlési határozat számát;
c) az érdekeltségi egységre eső hozzájárulás mértékét;
d) a tag érdekeltségi egységeinek számát;
e) az érdekeltségi hozzájárulás összegét;
f) a befizetés módját;
g) a befizetés határidejét;
h) a befizetés elmulasztásának jogkövetkezményeit;
i) a jogorvoslati lehetőséget.

1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről
Útépítési és közművesítési hozzájárulás
28. § (1) A helyi építési szabályzatban, illetőleg a szabályozási tervben a területre előírt helyi közutakat és a közműveket legkésőbb az általuk kiszolgált építmények használatbavételéig meg kell valósítani. E kötelezettség teljesítése, ha jogszabály vagy megállapodás arra mást nem kötelez, a települési – a fővárosban megosztott feladatkörüknek megfelelően a fővárosi, illetve a fővárosi kerületi – önkormányzat feladata.
(2) Ha a helyi közutat, illetőleg közművet a települési önkormányzat létesíti, annak költségét részben vagy egészben az érintett ingatlanok tulajdonosaira háríthatja. A hozzájárulás mértékét és arányát az érintett ingatlanok tekintetében a települési önkormányzat rendelettel szabályozza....

1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA
32/A. § (1) Az Alkotmánybíróság felülvizsgálja a jogszabályok alkotmányosságát, illetőleg ellátja a törvénnyel hatáskörébe utalt feladatokat.
(2) Az Alkotmánybíróság alkotmányellenesség megállapítása esetén megsemmisíti a törvényeket és más jogszabályokat.

Egyéb.
Alkotmánybíróság 5/1993. (II.12) AB határozata

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2.§ (1) bekezdése: A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 1997. évi LIX. törvénnyel módosított. 57. § (5). bekezdése: "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot – a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan – a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja." / Hatályos: 1997. VII. 30-tól/

A vizsgálat megállapításai

 Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény behatárolja hatáskörömet. 

Az Alkotmánybíróság az 5/1993. (II.12.) AB határozatában a vízgazdálkodási társulásokra vonatkozó előző jogszabályok egyes szakaszait kifogásoló beadványra kifejtette azon álláspontját, hogy a vízgazdálkodási társulat nem közigazgatási szerv. A társulat és az érdekelt között polgári jogi jogviszony van.
Ebből adódik azon törvényi szabályozás, mely vitás esetekre nem egy államigazgatási jogorvoslati útra, hanem bírósági felülvizsgálatra ad lehetőséget.

Ebből következően a 1993. évi LIX. törvény 16.§-a alapján, az önkormányzat társulással kapcsolatos szerepét, illetve egy gazdálkodó szerv - a társulat - tevékenységét nem vizsgálhatom. A társulás megalakításával, érdekeltségi hozzájárulás meghatározásával kapcsolatos határozatok jogszerűségének vizsgálata a  polgári bíróságra tartozik.
 
A konkrét ügyet csak abban a körben  vizsgáltam, hogy megfelelően tájékoztatták-e az érdekelteket a  bírói út lehetőségéről. 

A panaszosok beadványukban arra hivatkoztak, hogy azon a címen kérték aláírásukat, hogy ez csak előzetes felmérésre szolgál, ők valójában nem kívántak társulatot létrehozni.

Ugyanebben a tárgyban a helyi lakosok egy része már 1996 évben panasszal fordult a Belügyminisztériumhoz. A vizsgálat során az Észak-Dunántúli Vízügyi Igazgatóság által írt tájékoztatás szerint a társulatba történő belépési nyilatkozatot az érdekeltségi területen lévők 71,36 % arányban írták alá.
A Társulat által megküldött érdekeltségi hozzájárulásról szóló értesítésben az érdekelteket tájékoztatták arról, hogy a küldöttgyűlés kimondta a társulás megalakulását, a 4/1996. (V.10.) sz határozatával elfogadta az Alapszabályt, mely rögzíti az érdekeltségi hozzájárulás mértékét fizetési módját. Az értesítés tájékoztatott arról, hogy az érdekelt kérheti a társulat határozatainak, így a megállapított érdekeltségi hozzájárulás bírói felülvizsgálatát is. A becsatolt értesítés másolatából megállapítottam, hogy a társulat a kormányrendeletben írtak szerint tájékoztatta az érdekelteket.
Panaszos és társai a tájékoztatásban írt felülvizsgálati lehetőséggel nem éltek. 

Panaszosok nehéz szociális helyzetükre hivatkozva nem akarják fizetni az érdekeltségi hozzájárulást.
A csatornázás fontos közérdek. Az Alkotmány 70/D §-ában  rögzített legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érvényesülését segíti elő a természetes környezet védelme. A környezet védelmébe szorosan beletartozik a természetes vizek védelme. Az ivóviz tartalékokat veszélyezteti a csatornázás hiánya. A csatornázás az egészséges környezethez való alkotmányos jog érvényesülését szolgálja. Ezen közérdekkel áll szemben a panaszosok szociális biztonsággal kapcsolatos joga. Azonban a közérdekből végzett beruházásokhoz való hozzájárulás megállapításánál a kapcsolódó jogszabályok lehetőséget adnak arra, hogy a társulat közgyűlése méltányosságból részletfizetést engedélyezzen, vagy csökkentse a hozzájárulás összegét.
A jegyző tájékoztatása szerint általában mentességet adtak azon érdekeltségi területbe tartozó állampolgároknak, akik lakásában nem volt fürdőszoba, illetve alacsony jövedelemmel rendelkeztek. Ezenkívül az önkormányzat részletfizetés esetén a havi 800 Ft részletből 200 Ft-t átvállal, így havi 600 Ft érdekeltségi hozzájárulást kell fizetni.
 Mindezek alapján megállapítottam, hogy az érdekeltek szociális helyzetét is figyelembe vették a fizetési kötelezettség meghatározásánál.

Tájékoztatom a panaszosokat, hogy az új építési törvény értelmében 1998. január 1-től közművesítés hozzájárulást kivethet az önkormányzat a közművek építési költségeinek fedezetére. Így társulás nem léte esetén is, önkormányzati rendelettel kötelezhetők lennének a beruházás költségeinek megfizetésére.

Egyik panaszos sérelmezte, hogy nem fizetés esetén közadók módjára hajtják be az érdekeltségi hozzájárulást

Tájékoztatom a panaszosokat, hogy erre a vízügyi törvény idézett 41.§-a értelmében van lehetőség. A törvény indokolása értelmében e társulások vízgazdálkodási közfeladatot látnak el a területileg illetékes állam, illetve önkormányzat helyett. Feladat jellegéből következik, hogy a tartozások behajtása ugyanolyan módon történik, mint más államnak fizetendő adók esetén.
Kétségtelenül ellentmondásos jogi szabályozás, hogy ugyanakkor a érdekeltségi hozzájárulás kiszabásának módjára, összegének meghatározására egy polgári jogi társaság jogosult, melynek eljárására nincsenek meg azok a szigorú eljárásjogi garanciák mint amelyek pl. az  adóhatóság eljárását szabályozzák. Ezenkívül az adóként befizetendő összeg nagyságát számításának módját a jogszabályok pontosan meghatározzák, míg az érdekeltségi hozzájárulás összegét a közgyűlés állapítja meg alapszabályában foglaltak szerint.

Az Alkotmány illetve az Alkotmánybíróságról szóló törvény idézett szakaszai értelmében azonban kizárólag az Alkotmánybíróság jogosult az érdekeltségi hozzájárulás közadók módjára történő behajtását kimondó jogszabályi rendelkezés alkotmányosságának vizsgálatára.
 Ezért e körben vizsgálatot nem folytattam.

Alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg.

Budapest, 1998. december 14.

Gönczöl Katalin