OBH 6288/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése

Ügyintéző: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:
	R. K., görög állampolgárságú elitélt (EM 5789) panasszal fordult hozzám, mert 1997. május 29-én tartott másodfokú tárgyalását megelőzően, minden előzmény nélkül különösen veszélyes biztonsági kategóriába sorolták.	
	 Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (1) bekezdése alapján hivatalból vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1979. évi 11. törvényerejű rendelet a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról
1. § (1) Büntetés és intézkedés csak a bíróság jogerős határozata alapján, jogszabályban meghatározott módon hajtható végre.
2. § (1) Az elítélttel szemben csak az ítéletben és a törvényben meghatározott joghátrányok alkalmazhatók.
(4) Az elítéltet a büntetés és az intézkedés végrehajtása során jogorvoslati jog illeti meg.
(6) Az elítélt köteles magát a büntetés, illetőleg az intézkedés végrehajtásának alávetni.
33. § (1) Az elítélt köteles - különösen -
a) a szabadságvesztést a büntetés-végrehajtási szervek által meghatározott helyen tölteni;
b) eltűrni a más nemű és más fokozatú elítéltektől való elkülönítést, az életkori, kriminológiai, biztonsági, nevelési és egészségügyi szempontok szerinti csoportba sorolását.
     
1995. évi CVII. törvény a büntetés-végrehajtási szervezetről
12. § A bv. szervezet személyi állományának tagja az államtitkot és a szolgálati titkot, valamint a tudomására jutott magántitkot köteles megtartani. A titoktartási kötelezettség alól jogszabály, valamint jogszabály felhatalmazása alapján, az abban megjelölt személy felmentést adhat.
30. § (1) A fogvatartott adatait a bv. szervezet, illetve az adatokról tájékoztatást kérő szervek, szervezetek és állampolgárok kizárólag a jogszabályban meghatározott feladataik törvényes ellátásához, illetve a kérelemben említett jog érvényesítéséhez használhatják fel.
(2) A fogvatartott a róla nyilvántartott adatokat - a (3) bekezdésben foglalt kivételekkel - megismerheti, kérheti a téves adatok kijavítását és a jogellenesen nyilvántartott adatok törlését. A fogvatartott ilyen kérelmét teljesíteni kell.
(3) Nem hozható a fogvatartott tudomására a fogvatartás biztonságát érintő azon adat, mely olyan intézkedéssel kapcsolatban keletkezett, amelyet a fogvatartott törvényi rendelkezés következtében eltűrni köteles. A fogvatartott szabadulásakor a szolgálati vagy államtitkok kivételével - kérésére - ezeket az adatokat is megismerheti.
(4) A fogvatartottnak az adataival való rendelkezési joga nem sértheti a bűnüldöző és igazságszolgáltatási szervek működéséhez, az állami és az önkormányzati feladatok ellátásához szükséges adatok használatához fűződő közérdek érvényesítését.
 
6/1996. (VII. 12.) IM rendelet a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól
Az elítéltek biztonsági csoportba sorolása
42. § (1) Az elítéltet a befogadási bizottság a fogvatartás biztonságára való veszélyesség növekvő mértéke szerint az I., a II., a III., illetve a IV. biztonsági csoportba sorolja.
(2) A biztonsági csoportba való besorolásnál különösen
a) az elkövetett bűncselekményt (annak jellegét és körülményeit), a szabadságvesztés időtartamát és végrehajtási fokozatát, a szabadságvesztésből még le nem töltött időt, a feltételes szabadságra bocsátás esedékességének az időpontját,
b) az elítélt személyiségét, előéletét, egészségi és fizikai állapotát, kapcsolattartását,
c) új büntetőeljárás indítása esetén az ennek alapjául szolgáló magatartás jellegét és körülményeit,
d) az intézet, illetve a foglalkoztatás biztonsági szempontú sajátosságait
kell figyelembe venni.
(3) A (2) bekezdésben foglalt szempontok értékelése alapján
a) az I. biztonsági csoportba lehet besorolni azt az elítéltet, aki az intézet rendjét várhatóan betartja, szökésétől vagy más bűncselekmény elkövetésétől nem kell tartani, és a biztonságos fogvatartás általában ellenőrzéssel is biztosítható;
b) a II. biztonsági csoportba lehet besorolni az elítéltet, ha arra lehet következtetni, hogy veszélyeztetheti az intézet rendjét, a biztonságos fogvatartás azonban felügyelettel vagy ellenőrzéssel is biztosítható;
c) a III. biztonsági csoportba az elítélt akkor sorolható, ha arra lehet következtetni, hogy az intézet rendjével tudatosan szembehelyezkedik, és a biztonságos fogvatartás csak őrzéssel vagy felügyelettel biztosítható;
d) a IV. biztonsági csoportba kell besorolni azt az elítéltet, akinél alapos okkal arra lehet következtetni, hogy az intézet rendjét súlyosan sértő cselekményt, szökést, a saját vagy mások életét, testi épségét sértő vagy veszélyeztető magatartást fog tanúsítani, illetve ilyen cselekményt már elkövetett, és a biztonságos fogvatartás csak őrzéssel, kivételesen felügyelettel biztosítható.
(4) Ha a biztonsági csoportba való besoroláshoz szükséges adatok, ismeretek hiányosak, azok megszerzéséig az elítéltet a III. biztonsági csoportba kell besorolni.
43. § (1) Az elítélt biztonsági csoportba sorolását legalább évenként, a III. és a IV. biztonsági fokozatba soroltaknál legalább hat hónaponként a befogadási bizottság felülvizsgálja.
(2) A besorolás alapjául szolgáló körülmények változása esetén a befogadási bizottság - halaszthatatlan esetben a parancsnok - az elítélt biztonsági csoportját az (1) bekezdés szerinti határidőktől függetlenül is köteles megváltoztatni.
44. § (1) A biztonsági csoportba való besorolás az elítélt törvényben meghatározott jogait nem érinti, a különböző biztonsági csoportokban a jogok gyakorlásának módját és rendjét az intézet házirendje határozza meg.
(2) A biztonsági csoportba való besorolás indokairól az elítélt csak akkor tájékoztatható, ha a tájékoztatás a fogvatartás biztonságát nem veszélyezteti.
    
Megállapított tényállás:
	A panaszos a Váci Fegyház és Börtönben tölti szabadságvesztés büntetését. 1997. május 29-én, minden előzmény nélkül és a korábbi gyakorlattól eltérően, szigorú biztonsági őrizet mellett kísérték fogvatartási helyéről a bíróságra. A visszaszállítást követően elkülönítették, a börtönön belül is csak bilincsben közlekedhetett, ezért kérelmi lapon kihallgatást kért a parancsnoktól. Kérelmét nem teljesítették. 
	1997. június 2-án szigorú őrizet mellett szállították a Váci Bv. Intézetbe, ahol különösen veszélyes minősítést kapott. A minősítés okát nem közölték vele.
  
A vizsgálat megállapításai:
	A körülmények megállapítása érdekében megkerestem a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokát, aki a következőkről tájékoztatott:
	Az elitélt 1997. június 22-én az igazságügyminiszterhez fordult panaszával. Az ügy kivizsgálása során megállapították, hogy a panasz alaptalan, ezért azt elutasították. A büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. törvényerejű rendelet 33. § b) pontja szerint az elítélt köteles eltűrni a biztonsági szempontok szerinti csoportba sorolását.  A büntetés-végrehajtási szervezetről szóló 1995. évi CVII. törvény 30. § (3) bekezdése szerint nem hozható a fogvatartott tudomására a fogvatartás biztonságát érintő azon adat, mely olyan intézkedéssel kapcsolatban keletkezett, amelyet a fogvatartott törvényi rendelkezés következtében eltűrni köteles. A fogvatartott szabadulásakor a szolgálati vagy államtitkok kivételével - kérésére - ezeket az adatokat is megismerheti.
	A panaszost 1997. július 8-án a fogvatartó intézetben meghallgatták. A felvett jegyzőkönyv szerint tájékoztatták arról, hogy a büntetés-végrehajtásnak nem áll módjában befolyásolni, hogy a bíróság mikor és miért rendel el zárt tárgyalást, illetve milyen biztonsági intézkedéseket tart szükségesnek. A biztonsági csoportba sorolással kapcsolatban tájékoztatták, hogy ez a fogvatartottra nézve gyakorlatilag semmilyen hátrányt nem jelent, hiszen dolgozhat, a börtön fokozatnak megfelelően nyitott körletben van elhelyezve és ez a körülmény a kapcsolattartását sem befolyásolja. Egyebekben a biztonsági csoportba sorolás okát a bizottság nem köteles indokolni. A panaszos a tájékoztatást tudomásul vette, a jegyzőkönyvet aláírta. 
	A panaszost a törvényi rendelkezésre tekintettel nem tájékoztathatták a biztonsági csoportba sorolásának indokairól. Időközben - 1997. október 1-én - a Váci fegyház és Börtön Befogadási és Foglalkoztatási Bizottsága felülvizsgálta a panaszos biztonsági csoportba sorolását és a IV. biztonsági csoportból a III. biztonsági csoportba átsorolta. Ezzel egyidejűleg munkába állították a cipőfelsőrész készítő üzemben. A félévenként esedékes felülvizsgálat következő időpontja 1998. március 2. volt. A Bizottság döntése alapján a panaszos III. biztonsági csoportba sorolását továbbra is fenntartották.		
	Mindezekre tekintettel az  ügyben alkotmányos visszásság nem állapítható meg, ezért a vizsgálatot befejezem.	

Budapest, 1998. szeptember 29.

Gönczöl Katalin