OBH 6269/1997., 7601/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Tárgy: Önkormányzat eljárása

Az eljárás megindulása:

Panaszosok az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett levelükben leírták, hogy társasházuk közös képviselője 1996-ban  a lakók tudta nélkül tíz évre bérbe adta a légó pince egy részét egy Vendéglátóipari Bt-nak, amely a helyiségben sörözőt üzemeltet. A szórakozóhely hangos zeneszolgáltatása, illetve a vendégek által okozott zaj a lakók nagy részének nyugalmát zavarja, ezért panasszal fordultak a kerületi polgármesteri hivatalhoz, amely - panaszuk szerint - ügyükben nem intézkedett.

A panasz alapján alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás: 

A társasház lakói a nyugalmukat, pihenésüket zavaró zaj miatt a kerületi önkormányzathoz fordultak panasszal. A panasz alapján az önkormányzat Igazgatási Irodája zajszint mérést végzett. A vizsgálatot lezáró szakvélemény megállapítása szerint a vendéglátóegység által kibocsátott zaj meghaladta a jogszabályban meghatározott határértéket, ezért zajvédelmi intézkedés bevezetésére volt szükség. A vendéglátó egység üzemeltetője "zajmonitor" beépítését vállalta, amely a zajszint túllépése esetén jelez, és lekapcsolja a készüléket. Az üzemeltető a "zajmonitor" beépítését elvégezte. A sörözőben folyó zeneszolgáltatás, a vendégkör magatartása azonban a lakók nyugalmát továbbra is zavarta, ezért elhatározták a bérleti  szerződés felmondását, ami 1999. március 31-ével meg is történt. A bérleti szerződés felmondását követően a lakók ismételten az önkormányzathoz fordultak, kérve  a Bt. működési engedélyének visszavonását tekintettel arra, hogy az nem rendelkezik az üzemeléshez szükséges jogszabályi feltételekkel, továbbá a szerződés felmondása ellenére sem hajlandó elhagyni a helyiséget. Az önkormányzat a tényállás tisztázása érdekében meghallgatásra idézte az ellenérdekű felet. A meghallgatás során kiderült, hogy a sörözőt üzemeltető Bt. vitatja a bérleti szerződés felmondásának jogosságát, és ezért nem hajlandó elhagyni a helyiséget. Mindezekre tekintettel az önkormányzat a bérelt helyiség használati jogának bíróság előtti tisztázásáig az államigazgatási eljárást felfüggesztette. Az eljárást felfüggesztő határozat ellen a társasház fellebbezéssel élt. A Fővárosi Közigazgatási Hivatal  másodfokú eljárásban a határozatot megsemmisítette, és az első fokú hatóságot új eljárásra utasította. 

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

2. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.:

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
(2) Az országgyűlési biztos az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat.
(3) Az országgyűlési biztoshoz benyújtott minden beadvány illetékmentes.
(4) Ha a beadványt benyújtó személy kéri, kilétét az országgyűlési biztos nem fedheti fel.

3. Az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folyósításának feltételeiről szóló 4/1997 (I.22.) Korm.rendelet:

3. § (1) A kereskedő az üzlet működési engedélyének (a továbbiakban: működési engedély) kiadását az üzlet helye szerint illetékes település (község, város, megyei jogú város, fővárosi kerület) jegyzőjétől (a továbbiakban: jegyző) kérheti. A húsbolt, hatósági húsbolt esetén a 2. számú melléklet szerinti működési engedély a területileg illetékes állat-egészségügyi és élelmiszer-ellenőrző állomás engedélye nélkül nem adható ki.
(2) Fegyvert és lőszert árusító bolt esetén a 2. számú melléklet szerinti működési engedély a külön jogszabályban meghatározottak szerint az illetékes rendőrhatóság engedélye nélkül nem adható ki.
(3) A működési engedély kiadása iránti kérelemhez a kereskedőnek csatolnia kell a kereskedelmi tevékenység végzésére jogosító és az üzlethelyiség használatára való jogosultságot igazoló okiratok hiteles másolatát, a 4. § szerinti előzetes szakhatósági hozzájárulásokat, továbbá ha a tevékenység gyakorlását jogszabály más hatóság engedélyéhez is köti, az engedély hiteles másolatát. Nem minősül engedélynek a rendelet 7. §-ának (3) bekezdésében meghatározott nyilvántartásba vétel.
(4) Ha a mozgóbolt működése során több önkormányzat illetékességi területét érinti, a kereskedő a működési engedélyt a székhelye szerint illetékes jegyzőtől kérheti.
(5) Mozgóbolt esetén a kérelemhez - a (2) bekezdésben foglaltakon túlmenően - csatolni kell a mozgóbolt működési területével érintett települések jegyzőinek a hozzájárulását is.

6. § (1) A működési engedély módosítását a kereskedő a jegyzőtől kérheti. Módosításnak minősül a 2. számú mellékletben meghatározott működési engedély adataiban bekövetkezett változás.
(2) Amennyiben csak a működési engedély jogosultjának személyében történik változás, a kereskedőnek a kérelemhez a kereskedelmi tevékenység végzésére jogosító okirat, valamint az üzlethelyiség használatára való jogosultságát igazoló okirat hiteles másolatát kell csatolnia. A változásról a működési engedély módosítását tartalmazó határozat egy példányával az eredeti működési engedély kiadásában közreműködő szakhatóságot is értesíteni kell.
(3) Az üzletkör megváltoztatása, újabb üzletkör felvétele esetén, a mozgóbolt működési területének változásakor a rendeletnek az üzletnyitásra vonatkozó szabályait kell megfelelően alkalmazni.

7. § (1) A kereskedő jogerős működési engedély birtokában és annak keretei között kezdheti meg, illetve folytathatja tevékenységét.
(2) A kereskedő a működési engedélyt köteles az üzletben tartani, és azt ellenőrzés során bemutatni.
(3) A kereskedő külön jogszabályban meghatározott termékek, valamint szolgáltatások értékesítésekor az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően akkor kezdheti meg tevékenységét, ha a külön jogszabályok szerint nyilvántartásba vették.

8. § (1) Ha ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy az üzlet vagy az üzletben kereskedelmi tevékenységet folytatók a jogszabályokban foglalt előírásoknak nem felelnek meg, illetve azokat nem tartják be, a jegyző az üzletet az észlelt hiányosság megszüntetéséig, de legfeljebb 90 napra ideiglenesen bezárathatja.
(2) Az üzlet ideiglenes bezárását elrendelő határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható.
(3) A jegyző a működési engedélyt visszavonja, ha
a) a kereskedő az (1) bekezdésben foglaltaknak nem tesz eleget, vagy
b) a működési engedély kiadásának feltételei már nem állnak fenn,
c) az üzletben engedély nélkül pénznyerő automatát működtetnek,
d) a kereskedő a játékautomata bejelentési kötelezettségének nem tesz eleget.
(4) A (3) bekezdés c)-d) pont tekintetében a működési engedélyt visszavonó határozatot a fellebbezésre tekintet nélkül végre kell hajtani.

17. § (1) Vendéglátó üzletben a vendégek szórakoztatására műsoros előadás, zene, tánc rendezhető, továbbá a szerencsejátéknak nem minősülő szórakoztató játék (teke, biliárd, kártyajáték, játékautomata stb.) folytatható, valamint külön jogszabály szerint szórakoztató játékautomata és pénznyerő automata működtethető.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szolgáltatások nyújtását a kereskedőnek be kell jelentenie a jegyzőnek és a területileg illetékes rendőrhatóságnak.
(3) Kártyajátékban és pénznyerő automata használatában 18. éven, játékautomata használatában 16. éven, egyéb szórakoztató játékban 14. éven felüli személy vehet részt. Erről az üzletben a vendégeket tájékoztatni kell.
(4) A jegyző megtiltja a műsoros előadás, zene, tánc rendezését, valamint a szórakoztató játék folytatását, ha az jogszabálysértő, vagy a közízlést, a lakosság jogos érdekeit, nyugalmát sérti.
(5) A (4) bekezdés szerinti határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható.

4. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv.:

15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.
(3) Ha a felettes szerv a mulasztó közigazgatási szerv helyett azonos hatáskörű másik szervet jelöl ki az eljárásra, az elintézési határidő a kijelölésnek az eljáró szervhez érkezésekor kezdődik.
(4) A felettes szerv eljárása esetén az elintézési határidő az iratoknak a felettes szervhez érkezésekor kezdődik. A közigazgatási szerv a felettes szerve intézkedésének kézhezvételétől számított öt napon belül köteles az iratokat felterjeszteni.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
37. § (1) Ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, a közigazgatási szerv az eljárást felfüggeszti. Ha a más szerv előtti eljárás megindítására az ügyfél jogosult, erre megfelelő határidő kitűzése mellett fel kell hívni. Ha az ügyfél a felhívásnak nem tesz eleget, a közigazgatási szerv az eljárást megszünteti, vagy a rendelkezésre álló adatok alapján dönt.
(2) A felfüggesztés tartama az elintézési határidőkbe (15. §) nem számít be.
(3) A felfüggesztést elrendelő határozat ellen fellebbezésnek van helye.

A vizsgálat megállapításai:

Belkereskedelmi tevékenység folytatásának és a működési engedély kiadásának feltétele, hogy a kereskedő, illetve az üzemeltető rendelkezzen a tevékenység végzésére jogosító és az üzlethelyiség használatára való jogosultságot igazoló okiratokkal. Amennyiben a tevékenység folytatója nincs ezek birtokában az illetékes önkormányzat jegyzője az üzletet bezárathatja, illetve az engedélyt visszavonja.
Panaszos és lakótársai - közgyűlési határozatban - felmondták a vendéglátóipari egység üzemeltetőjével kötött bérleti szerződést, a felmondás jogosságát azonban a bérlő vitatja, így sem a helyiség elhagyására, sem az eddigi tevékenység abbahagyására nem hajlandó. A felek között így kialakult vita polgári jogi jellegű, annak eldöntése a bíróság hatáskörébe tartozik. Tekintettel azonban arra, hogy a polgármesteri hivatal nem  rendelkezik a bérlő által benyújtott kereset bírósági érkeztetővel ellátott példányával, a polgári peres eljárás megindítása nincs megfelelően igazolva, így a polgármesteri hivatal nem függeszthette volna fel az eljárást. Mivel a fenti eljárási hiba miatt a Közigazgatási Hivatal a határozatot megsemmisítette, és így az orvoslásra került, azzal kapcsolatban ajánlást nem teszek. 

Az üzletek működéséről szóló 4/1997 (I.22.) Korm.rendelet 17. § (4) bekezdése azonban a lakosság jogos érdekei, illetve  nyugalmát sértő zene, tánc rendezésének megtiltását a jegyző kötelességévé teszi. Tekintettel arra, hogy a RAVE Bt hangos zeneszolgáltatása miatt a ház lakói többször fordultak a polgármesteri hivatalhoz panasszal, és ez a panasz a zajmonitor felszerelése ellenére sem szünt meg, a jegyzőnek a fenti rendelkezés szerint kellett volna eljárnia. Az önkormányzat jegyzője tehát azzal, hogy nem tiltotta meg a zeneszolgáltatást olyan mulasztást követett el, ami az Alkotmány 2. §-ában deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsággal és az egészséges környezethez való joggal összefüggésben visszásságot okozott.

Ajánlás:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 19993. évi LIX. tv. 21.§-a alapján a fentiekben megállapított visszásság orvoslására az alábbi kezdeményezést teszem:

Felhívom a II. kerületi Önkormányzat Jegyzőjét, hogy szüntesse meg a mulasztásával okozott alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot.

Budapest, 1999. szeptember 23.

Gönczöl Katalin