OBH 6256/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás  megindulása

	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdése alapján hivatalból vizsgálatot indítottam az Új Magyarország 1997. június 26.-ai számában megjelent „Tragédia a Kaposvári szülészeten” című cikkel kapcsolatban, tekintettel arra, hogy felmerült az Alkotmányban garantált jogbiztonsághoz, valamint a panaszjog alapjogi követelménye megsértésének veszélye.
	A császármetszéssel ikreket szülő 24 éves anya haláláról 1997. június 26-án „A Halál tizennégy napja” címmel a Demokrata hetilap, 1997. június 27-én „Szülőszobából a halálba” címmel a Somogyi Hírlap, 1997. június 28-án „Az etikai bizottság szabadságra ment” címmel ugyancsak a Somogyi Hírlap, 1997. július 3-án pedig „ Halálos szülés” címmel a Mai Nap jelentetett meg cikket.
	Az idézett anyagok beszámolnak az elhunyt anya édesapjának leírhatatlan keserűségéről  aki 1997. május 28-án fordult a Somogy Megyei Orvosi Kamara etikai bizottságához, kérve, hogy vizsgálják ki, miért került életveszélybe a lánya, valamint kérte a felelősség megállapítása esetén a szükséges intézkedések megtételét. Panaszos édesapa a cikkben úgy nyilatkozik, hogy az bizottság elnöke azzal küldte el, hogy most nyári szünetet tart, de majd szeptemberben visszatér az ügyre. A válasz az édesapa számára igen meglepő volt, tekintve, hogy a találkozás május 28-án történt. Az apa gondatlan veszélyeztetés miatt a rendőrségen  feljelentést tett a szülésorvos ellen. Ekkor lánya már Budapesten feküdt és eszméletlen volt. Utóbb feljelentését kiegészítette halált okozó gondatlan veszélyeztetés miatt.
	A vizsgálat megindításának közlésével egyidejűleg a Somogy Megyei Orvosi Kamara Elnökétől tájékoztatást kértem arról, hogy a  Kamara etikai bizottsága foglalkozott-e az elhunyt anya édesapjának panaszával. Választ kértem arra is, hogy az említett panasszal kapcsolatban milyen eljárást folytattak le, annak eredményeként milyen intézkedést tettek. Kértem, hogy ez ezzel kapcsolatos iratokat  szíveskedjen megküldeni.
	A Somogy Megyei Orvosi Kamara orvosetikai és fegyelmi bizottsága 1997. augusztus 12-én kelt válaszában közölte, hogy az édesapa 1997. május 28-án kelt panasza alapján a bizottság a vizsgálatot 1997. május 30-án megkezdte. Annak ellenére, hogy panaszos 1997. június 10-én panaszát levélben visszavonta, az etikai bizottság  eredeti tervének megfelelően 1997. szeptember 5-én a következő ülésen dönt, hogy a vizsgálatot hivatalból folytatni kívánja-e, vagy az eljárást megszünteti. Az etikai bizottság döntése után annak eredményéről az állampolgári jogok országgyűlési biztosát soron kívül tájékoztatják.

Az ügy jogszabályi háttere

1994. évi XXVIII. törvény a Magyar Orvosi Kamaráról

Felelősségi szabályok

25. § A MOK etikai vétség gyanúja esetén etikai eljárást folytat le. E törvény alkalmazásában etikai vétség:
a) az orvosi foglalkozás szakmai szabályainak, valamint
b) a MOK etikai statútumában foglalt orvosetikai szabályoknak
a vétkes megszegése.

26. § (1) A közalkalmazotti, közszolgálati jogviszonyban álló orvossal szemben felmerült, fegyelmi eljárás alapjául is szolgáló etikai vétség alapos gyanúja esetén a helyi kamara, illetőleg az etikai eljárást folytató kamarai szerv írásban kezdeményezi a munkáltatónál a fegyelmi eljárás lefolytatását.
27. § (1) A 26. § (1) bekezdésében meghatározott jogviszonyban nem álló kamarai tag orvosok esetében etikai ügyben első fokon a megyei kamara etikai bizottsága jár el.
(2) Az etikai eljárást etikai vétség alapos gyanúja esetén meg kell indítani, és az annak megindításától számított lehetőleg 30 napon belül le kell folytatni. Az etikai eljárás megindításáról az orvost – az eljárás megindításával egyidejűleg – írásban tájékoztatni kell...
... (5) A bíróság vagy a szabálysértési hatóság határozatát a jogerőre emelkedést követő 30 napon belül megküldi az illetékes kamarai szervnek.
28. § (1) Az elsőfokú etikai bizottság az etikai felelősség tárgyában hozott döntését indokolt, írásbeli határozatba foglalja és megküldi az érintett orvosnak, illetőleg az etikai eljárás megindítását kezdeményezőnek.
(2) Az elsőfokú határozattal szemben az érintett orvos, valamint az etikai eljárás megindítását kezdeményező a kézbesítéstől számított 15 napon belül fellebbezhet az országos etikai bizottsághoz.
(3) A másodfokú etikai bizottság a fellebbezés tárgyában írásbeli, indokolt határozatot hoz, és azt megküldi az érintett orvosnak, az etikai eljárást kezdeményezőnek, valamint az első fokon eljáró etikai bizottságnak. E határozatot lehetőleg a fellebbezés benyújtásától számított 30 napon belül kell meghozni.
(4) Amennyiben e törvény eltérően nem rendelkezik, a kamarai etikai bizottság által hozott határozatra a közigazgatási határozatra vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.

A MOK állami felügyelete

32. § (1) A MOK törvényességi felügyeletét a népjóléti miniszter (a továbbiakban: miniszter) látja el.
(2) Jogszabálysértés esetén – határidő tűzésével – a miniszter felhívja a kamarai szervet, illetőleg a tisztségviselőt jogszabálysértés megszüntetésére.
(3) A kamarai szerv, illetve a tisztségviselő a felhívásban foglaltakat megvizsgálja és a megadott határidőn belül intézkedéséről vagy egyet nem értéséről tájékoztatja a minisztert.
(4) Ha a kamarai szerv vagy a tisztségviselő a megadott határidőn belül nem intézkedett a jogszabálysértés megszüntetésére, a miniszter keresetet nyújt be a bírósághoz a jogsértő országos kamarai szerv vagy tisztségviselője esetén az országos kamarai szervvel, helyi és megyei kamarai szerv vagy tisztségviselője esetén az illetékes megyei kamarával szemben. Az eljárás során a képviseleti jogra az Alapszabály rendelkezései irányadóak.

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

A vizsgálat megállapításai

	 Az eljárás során az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. §(4) bekezdése alapján tájékoztatást kértem az etikai bizottság előtt folyó eljárásról, valamint kértem a panasz elintézésével kapcsolatban készült iratok megküldését.
A. megkeresésre az a válasz érkezett, hogy a panasz alapján a bizottság működését megkezdte, illetve közölte, hogy panaszos a benyújtott panaszát visszavonta. 1997. augusztus 12-én kelt levélben közölték továbbá, hogy az etikai bizottság  1997. szeptember 5-én, a következő ülésen dönt, hogy a vizsgálatot folytatni kívánja-e vagy az eljárást beszünteti és minderről az állampolgári jogok országgyűlési biztosát tájékoztatja.
	A vizsgálat megállapította, hogy  az időközben visszavont panasz keltezése óta (1997. május 28.) több mint 4 hónap telt el és a bizottság, illetve a kamara a lefolytatott eljárásról semmilyen tájékoztatást nem adott.
	A leírtakra tekintettel megállapítottam, hogy a kamarához intézett megkeresésem érdemi teljesítésének megtagadása  sérti az országgyűlési biztosnak az Obtv. 18. §-ában meghatározott vizsgálati jogosultságát, korlátozza az országgyűlési biztost alkotmányos feladatának ellátásában, ezáltal az Alkotmány 2. § (1) bekezdésben deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben alkotmányos visszásságot okoz.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése kimondja, hogy: "A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam." A jogállamiság egyik tartalmi eleme a jogbiztonság.  A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét, és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát.
Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási normákat betartják. A kamara, illetve bizottsága az alkotmányos jogszabályban foglalt eljárási szabályokat nem tartotta be, az etikai eljárást nem folytatta le, az előírt határidőn belül határozatot nem hozott. A kamarai törvény 27. §-a kimondja, hogy az etikai eljárást etikai vétség alapos gyanúja esetén meg kell indítani és annak megindításától számított lehetőleg 30 napon belül le kell folytatni. A törvény egyetlen mondata sem rendelkezik arról, hogy az eljárás lefolytatása panasz előterjesztésének előfeltétele. Arról sem rendelkezik, hogy a bizottság mérlegelheti a folytatás, vagy a „beszüntetés” módozatait, hanem azt mondja, hogy a etikai vétség alapos gyanúja esetén az eljárást meg kell indítani és le kell folytatni. 
	Azzal, hogy panaszos édesapja 1997. május 28-án tett panaszbejelentésének első fogadtatása a  kamara képviselőjének részéről a nyári szünetre való hivatkozás volt, valamint az, hogy majd ősszel visszatérhetnek az ügyre, hozzájárult ahhoz, hogy panaszos ne is kérje az ügy vizsgálatát és leánya halálát követően napokon belül panaszát visszavonja. Mindezzel sérült az Alkotmány 64. §-ában biztosított panasz előterjesztésének alapjoga, mely alkotmányos visszásságot okoz.  

Ajánlások

Az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlásokat teszem:

1. A Somogy Megyei Orvosi Kamara Elnöke adjon számot arról, hogy a konkrét etikai vétség gyanúja esetén a törvényi előírás ellenére miért nem folytatták le az etikai eljárást és határozat meghozatalára miért nem került sor?

2. Felhívom a Somogy Megyei Orvosi Kamara Elnökét, hogy a jövőben etikai vétség alapos gyanúja esetén az illetékes bizottság az eljárást indítsa meg és a megindítástól számított lehetőleg 30 napon belül azt folytassa le.

3. Kérem a Magyar Orvosi Kamara Elnökét, hogy soron kívüli körlevélben hívja fel a Megyei Kamarák Elnökének figyelmét, hogy az etikai eljárás lefolytatása az etikai vétség alapos gyanúja esetén nem mérlegelési kérdés, röviden ismertesse az állampolgári jogok országgyűlési biztosának megállapításait (vagy a jelentés másolatát juttassa el az Elnökök részére), valamint hívja fel a figyelmet az eljárási szabályok maradéktalan betartására.

Az 1993. évi  LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem

4. Felkérem a MOK törvényességi felügyeletét ellátó Népjóléi Minisztert, hogy hívja fel az érintett kamarát a jogszabálysértés megszüntetésére, illetve az elmulasztott etikai eljárás lefolytatására.

Kérem a Somogy Megyei és a Magyar Orvosi Kamara Elnökét,  valamint a Népjóléti Minisztert, hogy álláspontjáról, illetve intézkedéséről az 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdése, valamint a 20. § (1) bekezdésben meghatározott 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 1997. november  17.

Gönczöl Katalin