OBH 6178/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:	
	 A Kelet-Magyarország c. napilap 1997. június 18-i számában megjelent "Téves határozat" címmel megjelent cikke szerint a Nyíregyházi Rendőrkapitányság arról értesített egy  nyíregyházi lakost, hogy szabálytalan parkolás miatt szabálysértési bírságot szabott ki vele szemben, amelyet - meg nem fizetés esetén - elzárásra változtatnak át. A cikk szerint az érintett személynek soha nem volt gépkocsija. A cikk alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendelet a közúti közlekedés szabályairól
8. § (1) A gyalogosforgalom irányítására szolgáló fényjelző készülék két (felül álló gyalogost mutató piros, alul haladó gyalogost mutató zöld fényű) lámpából áll, és sorrendben folyamatos zöld, villogó zöld, majd piros fényjelzést ad. A fényjelző készülék folyamatos zöld fény jelzésnél folyamatos, a villogó zöld fényjelzésnél szaggatott kiegészítő hangjelzést is adhat.
(2) Az (1) bekezdésben említett fényjelző készülék fényjelzéseinek a jelentése:
a) a folyamatos zöld fény szabad utat jelez: a gyalogos az úttesten áthaladhat;
b) a villogó zöld fény az áthaladásra engedélyezett időtartam végét jelzi: a gyalogos az úttestre nem léphet, az úttesten levő gyalogos pedig köteles az áthaladást mielőbb befejezni;
c) a piros fény az áthaladás tilalmát jelzi: a gyalogos az úttestre nem léphet.

17/1968. (IV. 14.) Korm. rendelet egyes szabálysértésekről
51. § Aki a közúti közlekedés szabályait – a 43–50. § -ban meghatározott eseteken kívül – megszegi,
tízezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.

1968. évi I. törvény a szabálysértésekről
65. § (1) A szabálysértési hatóság a határozatát név-, szám-, számítási hiba vagy más hasonló elírás esetén kijavítja.
(2) Ha a határozat valamilyen lényeges kérdésről nem rendelkezett, a szabálysértési hatóság a határozatát kiegészíti.
(3) A kijavításról és a kiegészítésről azt kell értesíteni, akivel a határozatot is közölték, illetőleg akire nézve a kiegészített határozat rendelkezést tartalmaz. A kiegészítő határozat ellen fellebbezésnek van helye.
72. § (1) Ha a pénzbírság vagy az egyéb pénzösszeg megfizetésére kötelezett a határozat jogerőre emelkedésétől számított tizenöt napon belül a pénzösszeget nem fizeti meg, a szabálysértési hatóság közvetlenül letiltást bocsát ki. Ebben felhívja a fizetésre kötelezett személy munkáltatóját (a járandóságot folyósító szervet), hogy a letiltott összeget a fizetésre kötelezett személy munkabéréből (egyéb járandóságából) vonja le és utalja át az állam, illetőleg a károsult javára.
(2) Ha a közvetlen letiltásra nincs lehetőség, vagy az nem vezetett, illetőleg aránytalanul hosszú idő múlva vezetne eredményre,
a) a pénzbírságot – e bekezdés b) pontjában említett pénzbírság kivételével – elzárásra kell átváltoztatni.

A vizsgálat megállapításai:
	E. L. nyíregyházi lakost 1997. február 15-én a rendőrjárőr feljelentette, mert Nyíregyházán, a Széchenyi u. és Vasgyár u. kereszteződésében a fényjelző készülék tilos jelzése ellenére átment az úttesten és ezzel akadályozta a járművek haladását. A szabálysértés elkövetését elismerte.
	A feljelentés alapján a KRESZ 8. § (2) bekezdés c) pontjába ütköző és a 17/1968. Korm. rendelet 51. § szerint minősülő közlekedési szabályok kisebb fokú megsértése szabálysértés elkövetése miatt - tárgyalás nélkül - 3000 forint bírsággal sújtották. A határozatot 1997. március 21-én tértivevénnyel kézbesítették a lakcímére, ahol azt a testvére vette át. A határozatban felhívták a figyelmét a nemfizetés következményeire, illetve a jogorvoslati lehetőségre is. 
	E. L. a határozatra nem reagált, ezért április 29-én megküldtek részére egy felhívást, amelyben felszólították a bírság 5 napon belül történő befizetésére, kilátásba helyezve, hogy nem teljesítés esetén a határozat elzárásra vonatkozó rendelkezése hatályba lép. Tájékoztatták arról is, hogy a határozat ellen 8 napon belül halasztó hatályú bírósági felülvizsgálati kérelmet terjeszthet elő. A felhívásban a szabálysértési tényállás tévesen lett megjelölve, a 17/1968. (IV. 14.) Korm. rendelet 51. § helyett az 51/B. § került a szövegbe (szabálytalan parkolás szabálysértése). 
	E. L. az 1997. május 12-én kézbesített felhívásra a jogszabályban meghatározott 8 napos határidőn túl, 1997. május 22-én fellebbezéssel élt, arra hivatkozva, hogy gépjárművel nem rendelkezik, így a szabálysértést sem követhette el. Május 27-én a szabálysértési hatóság - észlelve az elírást - a határozatot  a szabálysértésekről szóló 1968. évi I. törvény 65. § (1) bekezdése alapján kijavította. 
	A Nyíregyházi Rendőrkapitányság Igazgatásrendészeti Osztály vezetője 1997. június 3-án levélben elnézést kért az ügyféltől az elírásért, egyben tájékoztatta arról, hogy a tévedés a számítógép üzemzavara miatt történt, továbbá, hogy a hiba elkövetőjének felelősségrevonására intézkedtek. A levél másolatát tájékoztatásul megküldték a Kelet-Magyarország szerkesztőségének is, ahová az ügyfél korábban panasszal fordult.
	Július 16-án megküldték E. L.-nek a kijavított határozatot. 
	A fentiek alapján a vizsgálat megállapította, hogy az ügyben eljáró hatóság az elkövetett hibát a jogszabály által lehetővé tett módon kijavította, az ügyfelet és az üggyel foglalkozó újság szerkesztőségét tájékoztatta, ezért az országgyűlési biztos intézkedésére nincs szükség. A vizsgálatot alkotmányos visszásság hiányában lezárom.

Budapest, 1998. július 13.

Gönczöl Katalin