OBH 6174/1997.
az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
jelentése
Előadó: Dr. Garamvári Miklós

A vizsgálat megindítása

A Magyar Emberi Jogvédő Központ beadványában sérelmezte a gépjármű rendszámok kiadásának rendjét, különös tekintettel a tartózkodási engedélyt kapott külföldiek részére kiadott "C"-betű megjelölésű, illetve a rendőrség részére kiadott megkülönböztető forgalmi jelzésre. 

Az ügyben a vizsgálatot 1997. július 26-án megindítottam.

Az ügy jogszabályi háttere

A közúti közlekedés rendőrhatósági igazgatásáról szóló, 20/1990. (VIII. 6.) BM rendelet 7. § (1) bekezdése szerint gépjárművel – a trolibusz kivételével – a mezőgazdasági vontatóval és ezek pótkocsijaival (a továbbiakban együtt: gépjármű) a közúti forgalomban akkor szabad részt venni, ha a rendőrhatóság a gépjárművet nyilvántartásba vette, forgalmi engedéllyel, ideiglenes forgalmi engedéllyel vagy egy alkalomra szóló forgalmi engedéllyel látta el, továbbá rendszámtáblája van.

Forgalmi engedélyt kell kiadni és rendszámtábla megvásárlását kell engedélyezni minden olyan új vagy használt gépjárműre, amely a közúti forgalomban való közlekedésre alkalmas és az ügyfél igazolja a jármű tulajdonjogának megszerzését. A jármű közúti forgalomban való közlekedésre alkalmasságát a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelő vizsgálat eredménye igazolja. 

Forgalmi engedély kiadásával egyidejűleg a közúti járművek rendszámtábláira vonatkozó szabványtól eltérő rendszámtábla megvásárlását kell engedélyezni
a) diplomáciai és konzuli képviseletek, valamint nemzetközi szervezetek és ezek nemzetközi szerződés alapján kiváltságokat és mentességeket élvező tagjai és családtagjaik gépjárműveire, DT betűjelű rendszámmal;
b) az a) pontban említett képviseletek, szervezetek igazgatási, műszaki és kisegítő személyzetének külföldi állampolgárságú tagjai és családtagjaik gépjárműveire, CK betűjelű rendszámmal;
c) a tartósan belföldön üzemeltetett, külföldi tulajdonban lévő gépjárműre;
d) a gépjárművek üzletszerű kölcsönzésével foglalkozó cég részére a bérelhető gépjárműre;
e) a vámelőjegyzésben kezelt gépjárműre, V betűjelű rendszámmal.

A rendszám a c) és d) pontjában említett gépjárműnél két betűből és négy számból áll, az első betűjel C, illetve X, a második betűjel változó.

A "C" kezdő betűjelű rendszámtábla annak jelzésére szolgál, hogy a vámelőjegyzésbe nem került jármű üzembentartója belföldön tartózkodó devizakülföldi.

A közúti közlekedésről szóló, 1988. évi I. törvény 44. § (1) bekezdése a közúti közlekedés ellenőrzéséről szólva rögzíti hogy a közúti közlekedés ellenőrzésének ki kell terjednie
a) a közúti közlekedés rendjére,
b) a közúti forgalom szabályozására,
c) a közúti közlekedési szolgáltatások és a közúti járművek üzemeltetésének szabályszerűségére, illetve a jármű üzemeltetésére vonatkozó előírások megtartására, ideértve az adott tevékenységhez előírt okmányok, engedélyek, jelzések, felszerelések ellenőrzését is,
d) a járművek műszaki állapotára, közlekedésbiztonsági és környezetvédelmi megfelelőségére,
e) a járművek összeépítésére és átalakítására vonatkozó előírások megtartására, valamint a külön jogszabályban meghatározott alkatrészek minősége tanúsításának meglétére,
f) a járműfenntartó tevékenység folytatása feltételeinek megtartására,
g) a közutak állapotára, tisztaságára, nem közlekedési célú igénybevételére,
h) a közút kezelőjének hozzájárulásához vagy a közlekedési hatóság engedélyéhez kötött járművek közlekedésére.

A fentiekben meghatározott ellenőrzési feladatokat a közlekedési hatóság és a külön jogszabályban meghatározottak szerint a rendőrhatóság, külföldi járművek esetében a rendőrhatóság végzi.
Az ismertetett szabályozás szerint a gépjármű közúti ellenőrzése kizárólag a vezetésre jogosító engedély meglétére, érvényességére és a közúti forgalomban részt vevő járműre vonatkozó hatósági és műszaki előírások betartásának ellenőrzésére irányul. Amennyiben ennek során az ellenőrzés alá vont jármű használója úgy véli, hogy őt alkotmányos jogaiban sérelem érte, a vonatkozó jogszabályok szerint élhet jogorvoslattal a sérelmezett rendőri intézkedés ellen.

Az érintett alkotmányos jogok

Az országgyűlési biztos eljárása során a következő alkotmányos jogok érvényesülését vizsgálta az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

2. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 57. § (5) bekezdése szerint a Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti.

3. A Magyar Köztársaság Alkotmányának  70/A. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.

A vizsgálat megállapításai

Az Alkotmánybíróság már több alkalommal is értelmezte az Alkotmány diszkrimináció tilalmáról rendelkező 70/A §-át.

"A megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként (egyenlő méltóságú személyként) kell kezelnie, azaz az emberi méltóság alapjogán nem eshet csorba, azonos tisztelettel és körültekintéssel, az egyéni szempontok azonos mértékű figyelembevételével kell a jogosultságok és a kedvezmények elosztásának szempontjait meghatározni." ( 9/1990. (IV. 25.) AB hat.) ABH 1990,48.

"Az a kérdés, hogy a megkülönböztetés az alkotmányos határok között maradt-e, csakis a mindenkori szabályozás tárgyi és alanyi összefüggésében vizsgálható (...). Az egyenlőségnek az adott tényállás lényeges elemére nézve kell fennállnia. Ha azonban adott szabályozási koncepción belül eltérő szabályozás vonatkozik valamely csoportra, ez a megkülönböztetés tilalmába ütközik, kivéve ha az eltérésnek kellő súlyú alkotmányos indoka van."

"Az alapjognak nem minősülő egyéb jogra vonatkozó, személyek közötti hátrányos megkülönböztetés vagy más korlátozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha a sérelem összefüggésben áll valamely alapjoggal, végső soron az emberi méltóság általános személyiségi jogával és a megkülönböztetésnek, illetve korlátozásnak nincs tárgyilagos mérleglés szerint ésszerű indoka, vagyis önkényes."
(35/1994. (VI.24) AB. hat) ABH 1994, 200.

A közúti közlekedés igazgatás tárgya, ezen belül a gépjárművek forgalomba helyezésének, üzemben tartásának szabályozása (forgalomba helyezés, forgalmi engedéllyel és rendszámtáblával történő ellátása) nem érinti az állampolgárok alapvető jogait és kötelességeit. A közúti közlekedésben résztvevő járművek státuszát, az általánostól eltérő működtetését, használatát jelzi a különleges rendszámtábla (diplomácia testületek, fegyveres erők, rendészeti szervek, közcélú tömegközlekedési járművek, közúti személy-és árufuvarozás stb.).

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

Az Obtv. 25. § szerint ha az országgyűlési biztos álláspontja szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság valamely jogszabály vagy az állami irányítás egyéb jogi eszköze fölösleges, nem egyértelmű rendelkezésére, illetve az adott kérdés jogi szabályozásának hiányára (hiányosságára) vezethető vissza, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében javasolhatja a jogalkotásra, illetve az állami irányítás egyéb jogi eszköze kiadására jogosult szervnél a jogszabály (állami irányítás egyéb jogi eszköze) módosítását, hatályon kívül helyezését vagy kiadását.

Az általam lefolytatott vizsgálat, a belügyminiszter tájékoztatása valamint a Magyar Emberi Jogvédő Központ beadványa alapján megállapítottam, hogy az Obtv-ben megjelölt, az országgyűlési biztos fellépését igénylő, a közlekedési ellenőrzés gyakoriságában, a járművek eltérő státuszát, használatát jelző különleges rendszámtáblákra vonatkozó rendelkezésekben megnyilvánuló, a diszkrimináció tilalmát érintő alkotmányos jogsértés nem történt. 

Amennyiben az országgyűlési biztoshoz konkrét ügyben érkezik a jármű eltérő státusza miatti közlekedési ellenőrzést kifogásoló bejelentés, annak vizsgálata e jelentéstől függetlenül történik.

Budapest, 1997. 							

									Dr. Polt Péter