OBH 6157/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kubinyi Katalin
A vizsgálat megindítása

A panaszos beadványában sértettként kifogásolta a Zala Megyei Rendőr-főkapitányság Gazdaságvédelmi Osztályának eljárását és ezzel kapcsolatban a Vas Megyei Ügyvédi Kamara elnökének és egyik tagjának tevékenységét is.

Tekintettel az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében rögzített jogorvoslati jog esetleges sérelmére, az ügyben vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás

A Zala Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjétől bekértem a büntető ügy iratainak másolatát, mely a panaszos, mint sértett feljelentése alapján indult. Ebből a következőket állapítottam meg:

A panaszos saját és több társa nevében 1996. július 12-én bejelentést tett alsónemesapáti község jegyzőjénél, mely szerint H.L. szombathelyi lakos, valamint dr. K.L. szombathelyi ügyvéd nevükben lakásvásárlási kölcsönt, illetve szociálpolitikai kedvezményt vettek igénybe, azonban ők sem lakást, sem pedig a szociálpolitikai kedvezmény összegét nem kapták kézhez.
Alsónemesapáti község jegyzője az általa felvett jegyzőkönyvet vizsgálat céljából, illetékességből megküldte a Zala Megyei Rendőr-főkapitányságnak.

A bejelentés alapján lefolytatott feljelentés kiegészítési eljárás során nem sikerült olyan adatot beszerezni, ami megalapozta volna a bűncselekmény elkövetésének alapos gyanúját, ezért 1996. augusztus 1-jén kelt határozattal a nyomozás teljesítését megtagadta. A Zala Megyei Rendőr-főkapitányság a panaszos és a többi feljelentő a határozat ellen panasszal élt a Zalaegerszegi Városi Ügyészségnél.

A nyomozást felügyelő ügyészség a panasznak helyt adott és a B.778/1996/2. számú határozatával a sérelmezett határozatot hatályon kívül helyezte, a feljelentés kiegészítési eljárás továbbfolytatását rendelte el. Az ügyészség feladatként határozta meg, hogy tisztázni kell, hogy van-e olyan hatóság, ami országos szinten központilag nyilvántartja a folyósított szociálpolitikai kedvezményeket, illetőleg valamennyi szociálpolitikai kedvezményt folyósító pénzintézetet meg kell keresni azzal, hogy a bejelentőknek folyósítottak-e lakásvásárlás célú szociálpolitikai kedvezményt.

A feljelentés kiegészítési eljárás során írásban ismételten megkereste a Zala Megyei Rendőr-főkapitányság az OTP Bank Rt. Vas Megyei igazgatóját, illetőleg a Jáki Takarékszövetkezet elnökét. Mindkét pénzintézet írásban közölte, hogy a lakásvásárlás címén folyósított szociálpolitikai kedvezményeket országosan nem tartják nyilván.

Az OTP Bank Rt. Vas megyei igazgatója írásban közölte, hogy a Ptk. képviseletre vonatkozó szabályainak megfelelően, szociálpolitikai kedvezmény képviselő útján is folyósítható, azonban pénzintézetük belső szabályozása alapján ilyen esetben csak közokiratba foglalt meghatalmazást lehet elfogadni.

A Jáki Takarékszövetkezet elnöke a Zala Megyei Rendőr-főkapitányság megkeresésére írásban közölte, hogy a szociálpolitikai kedvezmény folyósítására az OTP Bank Rt. és a takarékszövetkezet belső szabályozása alapján a kedvezmény csak személyesen folyósítható, képviselő útján nem.

A feljelentés kiegészítési eljárás során folytatólagosan meghallgatták H.J. alsónemesapáti lakost, aki azt nyilatkozta, hogy Dr. K.L. ügyvéddel nem járt érdemi ügyintézés végett pénzintézetben, részére közokiratba foglalt meghatalmazást nem adott.

Mivel a feljelentés kiegészítési eljárás során sem sikerült olyan adatot beszerezni, amely megalapozta volna a büntetőeljárás elrendeléséhez szükséges alapos gyanú meglétét, ezért az 1996. november 29-én kelt határozatban a Zala Megyei Rendőr-főkapitányság Gazdaságvédelmi Osztály vezetője a nyomozás teljesítését megtagadta.
Ez ellen a határozat ellen panaszt nem nyújtott be sem a panaszos, sem a többi feljelentő, ezért az jogerőre emelkedett.

A megküldött teljes iratanyagot áttanulmányozva alkotmányos visszásságot az eljárás során nem állapítottam meg.

A panasz másik részére, dr. K.L. szombathelyi ügyvéd és dr. T.L. a Vas Megyei Ügyvédi Kamara elnökének esetleges mulasztására vonatkozóan a következőket állapítottam meg:

Az ügyvédek tevékenységével kapcsolatos panasz kivizsgálását kértem az Országos Ügyvédi Kamara elnökétől, aki a vizsgálat lefolytatására a Zala Megyei Ügyvédi Kamarát jelölte ki. A panaszos közben a Vas Megyei Ügyvédi Kamaránál fegyelmi eljárást kezdeményezett dr. K.L. ügyvéd ellen. A Vas Megyei Ügyvédi Kamara Fegyelmi Tanácsa 1998. január 23-án meghozta a határozatát, mely szerint dr. K.L.-t az Ügyvédi Kamarából kizárta és az eljárás jogerős befejezéséig működését felfüggesztette.

A Zala Megyei Ügyvédi Kamara elnöke P.16/1997. számon hozott határozatában dr. T.L. a Vas Megyei Ügyvédi Kamara elnöke és dr. K.L. ügyvéd ellen az előzetes vizsgálatot megszüntette. A határozat indokolása szerint a megszüntetés oka az volt, hogy dr. K.L. ügyvéd ellen a fegyelmi eljárást a Vas Megyei Ügyvédi Kamara lefolytatta, így ez az eljárás értelmét veszítette, hiszen ugyanarra a bejelentésre vonatkozóan indult meg. A döntés meghozatalakor hatályban volt ügyvédi törvény rendelkezése szerint az előzetes vizsgálatot megszüntető határozat ellen nem volt helye fellebbezésnek.

A panaszos 1998. április 17-én kelt beadványában panaszát kiegészítette azzal, hogy a Vas Megyei Ügyvédi Kamara Fegyelmi Tanácsa az 1998. január 23-án megtartott tárgyalásán hozott döntésről nem kapott értesítést, így nem tudja milyen döntést hozott a Fegyelmi Tanács dr. K.L. ügyvéd ügyében.

Megkeresésemre a Kamara elnöke az alábbiakról tájékoztatott:
A Fegyelmi Tanács 1998. január 23-án meghozta a határozatát, melyben dr. K.L.-t kizárta a Kamarából és az eljárás jogerős befejezéséig működését felfüggesztette. A határozatot az eljárás alá vont ügyvéd megfellebbezte, ezért az a válasz megküldésének idején még nem volt jogerős a kizárás vonatkozásában. Ezt követően a panaszos személyesen kereste fel több alkalommal a Fegyelmi Tanács elnökét, aki szóban tájékoztatta őt a döntésről.

A vizsgálat megállapításai

Az előbbiekben részletezett tényállásból megállapítható, hogy a Vas Megyei Ügyvédi Kamara Fegyelmi Bizottságának mulasztása alkotmányos visszásságot okozott a panaszos ügyében, illetve amennyiben ez az általános eljárási gyakorlat folyamatosan okoz.

Amennyiben a Fegyelmi Tanács határozatát írásba foglalva nem kapja meg az eljárást kezdeményező fél, sérülhet az Alkotmány 37. § (5) bekezdésében rögzített jogorvoslati jog azon eleme, mely szerint az eljárást kezdeményező felet az ennek következtében lefolytatott vizsgálatot lezáró döntésről a határozat megküldésével írásban is tájékoztatni kell. Álláspontom szerint még abban az esetben is, ha fellebbezési jog nem illeti meg az eljárást kezdeményező felet.

Az 1998. július 1-jén hatályba lépett, az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvénynek a fegyelmi eljárás lefolytatásáról szóló rendelkezései csak a jogerős határozat kézbesítését írják elő kötelező érvénnyel. Ez azonban nem zárja ki annak a lehetőségét, hogy már az első fokú határozatot is küldje meg a Fegyelmi Tanács elnöke az eljárást kezdeményező félnek, hiszen az őt ért sérelem volt az eljárás megindításának az oka. A határozat megküldése különösen akkor indokolt, ha az első fokú határozat érdemi döntést is tartalmaz, például az érintett fél  ügyvédi működését felfüggeszti.

Ajánlás

A fentiekben megállapítottak alapján az 1993. évi LIX. törvény 21. § alapján

kezdeményezem

hogy a Vas Megyei Ügyvédi Kamara elnöke tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az első fokú fegyelmi tanács határozatát a panasz előterjesztőjének is küldjék meg abban az esetben, ha a határozat szerint a fegyelmi tanács az ügyvéd tevékenységének gyakorlását a fegyelmi eljárás jogerős befejezéséig felfüggeszti.

Kérem, hogy kezdeményezésemmel kapcsolatos álláspontjáról, az 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdése alapján harminc napon belül értesíteni szíveskedjék.

Budapest, 1998. szeptember 29.

Gönczöl Katalin