OBH 6126/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Az eljárás megindulása:

A panaszos kérelemmel fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert álláspontja szerint a salgótarjáni önkormányzat megtévesztéssel megakadályozta abban, hogy az általa engedély nélkül épített előtető bontását elrendelő építésügyi határozat ellen fellebbezéssel éljen.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. § - ban foglaltak alapján, a jogorvoslathoz való alkotmányos jog sérelmének veszélye miatt vizsgálatot indítottam, és a következőket állapítottam meg:

A tényállás

A panaszos vállalkozó 1995-ben a panziója terasza fölé előtetőt építtetett. Az önkormányzat, mint első fokú építésügyi hatóság az engedély nélkül épült tető bontását rendelte el 1995. október 20-i határidővel, végrehajtási bírság terhével. A határozatban a kötelezettet értesítették a jogorvoslat lehetőségéről. A panaszos a kötelezésnek határidőre nem tett eleget, ezért 1996. február 16-án 5.000.- Ft. végrehajtási bírsággal sújtották, és a bontásra új határidőt állapítottak meg. A bírság ellen a megyei Közigazgatási Hivatalhoz fellebbezést nyújtott be, melyben az alaphatározat felülvizsgálatát kérte. A másodfokú hatóság a fellebbezést elutasította, mert megállapította, hogy az ügyfél a jogorvoslati lehetőségével határidőben nem élt, és az alaphatározat jogerőre emelkedett, azzal szemben fellebbezésnek már nincs hely, felügyeleti intézkedésre pedig az ügy iratai alapján nem látott indokot. A végrehajtási bírságot a fentiek értelmében jogszerűnek találta, és a fellebbezést elutasította.

A panaszos a fellebbezésében arra hivatkozott, hogy az első fokú határozat kézhezvételét követően felkereste az építésügyi hatóságot, abból a célból, hogy a fellebbezését bejelentse, de ebben megakadályozták, és megtévesztették oly módon, hogy azt állították, hogy a határozatnak nincs jelentősége, nyújtson be fennmaradási engedély iránti kérelmet, és azt meg fogja kapni. Amikor azonban ilyen kérelmet a nevében a lánya kívánt benyújtani, azt - állítása szerint azzal a megjegyzéssel, hogy arra az illetékbélyeget is felesleges ráragasztani - nem vették át tőle.

Ekkor fordult kérelemmel az Országgyűlési Biztos Hivatalához, jogainak helyreállítását kérve.

Az érintett jogszabályok:

1949. évi XX. tv. a Magyar Köztársaság Alkotmányáról

57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot – a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan – a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 

16. § (1) A biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv. 

2. § (6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.

62. § (1) Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz. (2) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a fellebbezést a határozat közlésétől számított tizenöt napon belül lehet előterjeszteni. (3) Az érdemi döntést megelőző határozat és a szakhatóság állásfoglalása csak az érdemi határozat elleni fellebbezésben támadható meg, kivéve ha a külön fellebbezést jogszabály megengedi. Bírságot kiszabó határozat ellen fellebbezésnek van helye.

65. § (1) A fellebbezést annál a közigazgatási szervnél kell előterjeszteni, amely a megtámadott határozatot hozta. A fellebbezésben új tények és bizonyítékok is felhozhatók.

66. § (1) A fellebbezésről a felettes közigazgatási szerv határoz. (2) A felettes szerv a fellebbezéssel megtámadott határozatot és az azt megelőző eljárást megvizsgálja, tekintet nélkül arra, hogy ki és milyen okból fellebbezett. A vizsgálat eredményeként a határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti.

71. § (1) Ha a közigazgatási szerv határozata jogszabályt sért, a felettes közigazgatási szerv a határozatot megváltoztathatja vagy megsemmisítheti, és az ügyben eljárt közigazgatási szervet új eljárásra utasíthatja.

72. § (1) Az ügyfél, illetőleg a törvényes érdekeiben sérelmet szenvedett fél jogszabálysértésre hivatkozva – ha törvény ettől eltérően nem rendelkezik –, az államigazgatási ügy érdemében hozott határozat felülvizsgálatát a határozat közlésétől számított harminc napon belül keresettel kérheti a bíróságtól.

Az építésügyről szóló 1964. évi III. tv. (Ét.) 

37. § a/. Az építésügyi hatóság elrendelheti: az építési munka végzése során a kivitelezés megszüntetését és az eredeti állapot helyreállítását, az építési engedélynek megfelelő munkaműveletek elvégzését, a műszaki követelményeknek meg nem felelő anyagok vagy szerkezetek kicserélését, illetőleg az építmény részleges vagy teljes átalakítását, lebontását és újraépítését, ha a kivitelezés építési engedély nélkül vagy az engedélytől eltérő módon, illetőleg az állékonyságot, az egészséget, az élet- vagy közbiztonságot veszélyeztető módon történik;

38. § (1) Ha az építményt (építményrészt) építési engedély nélkül vagy az engedélytől eltérő módon építették meg, az építésügyi hatóság – kizárólag a műemlékek kivételével – az építményre – kérelemre – fennmaradási engedélyt csak akkor adhat, ha az elvégzett építési munkára az építési engedély utólagos megadásának feltételei – a külön jogszabályban meghatározottak szerint – fennállnak vagy megteremthetők, illetve az építmény átalakítással szabályossá tehető. Az építésügyi hatóság az építtetőt – kérelem hiányában – a fennmaradási engedély megkérésére kötelezheti, vagy az eljárást hivatalból is lefolytathatja.
(2) A fennmaradási engedély meghatározott időre szóló, visszavonásig érvényes vagy végleges jellegű lehet. A meghatározott idő eltelte, illetőleg az engedély visszavonása után az építményt az engedélyesnek kártalanítási igény nélkül le kell bontania. E kötelezettség nem teljesítése esetén az építésügyi hatóság a lebontást elrendelheti.
(3) Ha az építési engedély nélkül vagy az engedélytől eltérő módon megépített építményre (építményrészre) fennmaradási engedély nem adható, az építésügyi hatóság a szabályossá tétel érdekében szükséges munkálatok elvégzését rendeli el. Amennyiben ez műszakilag nem lehetséges, vagy a kötelezett a munkálatok elvégzését nem vállalja az építmény (építményrész) lebontását kell elrendelni.
(4) Az építésügyi hatóság az (1)–(3) bekezdés alapján az építési engedély nélkül vagy az engedélytől eltérő módon végzett építkezés tudomására jutásától számított egy éven belül, legkésőbb azonban az építmény használatbavételétől számított tíz éven belül intézkedhet. Új eljárás lefolytatása esetén az egyéves határidő kezdetét az új eljárás lefolytatását elrendelő jogerős határozat keltétől kell számítani.

A vizsgálat megállapításai

A panaszos kérelme nem megalapozott, mert az engedély nélkül épített előtető ügyében az építésügyi hatóság az 1964. évi III. tv. 37. - 38. § alapján jogszerűen hozott bontást elrendelő határozatot. Az előtető megépítését egyszerű szemrevételezéssel, az engedély hiányát a saját nyilvántartás adatai alapján állapította meg. A ténykérdéseken felül a határozat arról is rendelkezett, hogy az előtető építésére az építésügyi hatóság az engedélyt jogszerű kérelem esetén sem adná meg, ezért döntött a bontás elrendelése mellett.

A határozat elleni jogorvoslat lehetőségéről az ügyfelet tájékoztatta, e jogának gyakorlásában nem akadályozta. A panaszos, a határozat rendelkező része szerint jogosult lett volna - minden formai kényszer nélkül, hiszen a beadványt tartalma, és nem formája szerint kell elbírálni - fellebbezést benyújtani, és arra az előírt illetéket - bélyeg formájában - leróni. A fellebbezés benyújtásával egyidejűleg kérhette volna, hogy a polgármesteri hivatal hivatalos helyiségében az álláspontját kifejthesse, és arról vegyenek fel jegyzőkönyvet. Az engedély nélküli építkezés ügyében elrendelt bontási határozat ellen benyújtott fellebbezés egyben fennmaradási engedély iránti kérelemnek is minősülhet. E kérelemhez azonban csatolni kell építési terveket is, de annak időigényessége miatt elegendő csak a kérelmet - határidőn belül benyújtani, és az eljáró hatóság a bontási határozatot a hiány pótlásáig felfüggeszti.

A panaszos az eljárással kapcsolatos utólagos kifogásaiban az eljáró hatóság szándékos megtévesztő magatartásának minősítette, hogy a személyes megjelenésekor elmondottakat nem vették jegyzőkönyvbe, mert azzal "nyugtatták", hogy annak nincs jelentőssége, a fennmaradási engedély iránti kérelmét nem vették át. Annak kérdése, hogy az önkormányzat részéről eljáró ügyintéző, az ellenérdekű ügyfél megbízottja részére adott-e olyan tájékoztatást, hogy a kérelemre felesleges ráragasztani az illetékbélyeget, mert úgy sem fogják az engedélyt megadni, jelen vizsgálatnak nem lehet a tárgya, de a Közigazgatási Hivatal által lefolytatott vizsgálat azt nem tudta igazolni. 
Az említett mondat azonban bizonyítottsága esetén sem lenne a kérelem átvétele megtagadásának tekinthető, hiszen az csak a hatóság meggyőződését tanúsítaná, hogy a határozat tartalma megfelel a jogszabályoknak. Semmi nem akadályozta a panaszost abban, hogy a kérelmét határidőn belül postára adja.

A hatóság eljárásában nem állapítottam meg az ügyfél vállalkozása elleni támadás szándékát. A hatóság következetesen lépett fel az engedély nélküli építkezés ellen, és az eljárásában az érintettek számára megfelelő garanciákat biztosító írásbeliségre helyezte a hangsúlyt. Az eljárást alkotmányos visszásság hiányában megszüntettem.

Budapest, 1998. június  4.

Gönczöl Katalin