OBH 6114/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző dr. Izafé Éva
Az eljárás megindulása

Panaszos  az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult, sérelmezve az önkormányzat 1997. évre vonatkozó, a háztartási tüzelőolaj fűtési támogatással kapcsolatos gyakorlatát. Kifogásolta továbbá az 1996. évre szóló támogatás megállapításával és folyósításával kapcsolatos eljárást is.
A vizsgálat  a jogbiztonsághoz, valamint  a szociális biztonsághoz való alkotmányos jog sérelmének gyanúja miatt indítottam meg és tájékoztatást kértem az önkormányzattól. 

A megállapított tényállás

Panaszos 1997 február 6-án nyújtotta be kérelmét a fűtési támogatás megállapítására, de előadása szerint 1997. június 17-éig (panasz benyújtása) nem kapott választ. 
Sérelmezte a HTO támogatás korábbi évben törénő gyakorlatát is. Panaszos elmondta, hogy 1996-ban március hóban az önkormányzat tájékoztatta a támogatást kérőket, hogy a központi támogatás csak részben érkezett meg, ezért azt tették fel kérdésként, hogy a részösszeget fizessék-e ki vagy várják meg a támogatás többi részét és egy összegben adják a jogosultak részére a támogatást. Az érdekeltek úgy válaszoltak, hogy egyszerre történjen a kifizetés. 
Ezt követően panaszos júniusban kapott határozatot, melyben mégsem a teljes összeget, hanem csak 7000.-Ft támogatást biztosítottak. 
Panaszos a népjóléti minisztériumtól kért  felvilágosítást az eljárásról, ahol azt tanácsolták, hogy kérelmét ismételten adja be. A kérelem ismételt benyújtása után 1996. augusztus  7.-ei keltezéssel kapott választ a körjegyzőségtől, melyben az alábbiakről tájékoztatják: Az önkormányzat számlájára eddig megérkezett támogatás terhére, augusztus első napjaiban ki kell fizetni a jogszabály szerint a jogosultaknak járó támogatás időarányos részét. Aki pl. a jogszabály szerint évi 36 ezer forint támogatásra jogosult, abból 18 ezer forintot kaphat kézhez az első félévben, így ha már kiutalásra került 7 ezer forint, akkor 11 ezer forintot fog még kézhez kapni. Amikor az önkormányzat számlájára megérkezik a többi pénz, tehát a fűtési szezon kezdete előtt, akkor kerülhet sor a további összegek kiutalására. 
Szeptember 2-án panaszos elment a Képviselő-testület ülésére, mivel a támogatás időarányos része nem érkezett meg. Ezt követően szeptember 5-én kapta meg az összeget.
Az 1997 évre vonatkozóan kérelmére választ nem kapott.

Az ügy jogszabályi háttere

Az 1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás szabályairól

Az elintézési határidő
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.

(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.

Kérelem
16. § (1) A közigazgatás szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani. Jogszabály előírhatja, hogy az ügyfél a kérelmét az erre a célra rendszeresített nyomtatványon nyújtsa be.
(2) A kérelemhez csatolni kell a jogszabályban előirt mellékeltet. Mellékletként az ügyféltől nem lehet olyan adat igazolását kérni, amelyet a közigazgatási szerv jogszabállyal rendszeresített nyilvántartásának tartalmaznia kell (27. § (3) bek.).
(3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.
(4) A magánszemély az első fokú eljárás megindítására irányuló kérelmét az eljárásra hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szerven kívül a lakóhelye vagy munkahelye szerint illetékes jegyzőnél is előterjesztheti.

A közigazgatási eljárásról szóló Kommentár az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 16. §-ának, a Kérelem című pontjához a következő magyarázatot fűzi: "A kérelemhez csatolni kell a jogszabályban előirt mellékelteket. Ha az ügyfél az előirt mellékeltet nem csatolja, hiánypótlásra kell felhívni; ez esetben az ügyintézési határidő a mellékeltek becsatolásáig szünetel. Amennyiben az ügyfél a jelzett felhívásnak nem tesz eleget, a közigazgatási szerv a rendelkezésre álló adatok alapján dönt, vagy az eljárást megszünteti."

A határozat alakja és tartalma
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
(2) Az ügyfél kérelmére indult eljárásban – jogszabályban meghatározott esetben – a kérelemnek helyt adó határozathoz fűződő jogkövetkezményeket kell alkalmazni akkor is, ha a közigazgatási szerv az előírt határidőn belül a kérelem teljesítését nem tagadta meg.
43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell:
a) az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét (székhelyét), az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését,
b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást,
c) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta,
d) a határozat hozatalának helyét és idejét, a határozat aláírójának nevét, hivatali beosztását és a közigazgatási szerv bélyegzőlenyomatát.

1993. évi III.tv. a szociális igazgatásról és szociális ellátásról. 
Lakásfenntartási támogatás
38. § (1) A települési önkormányzat lakásfenntartási támogatást nyújthat annak a családnak vagy személynek, aki a településen elismert minimális lakásnagyságot és minőséget meg nem haladó lakásban vagy nem lakás céljára szolgáló helyiségben lakik és lakás hasznosításából származó jövedelemmel nem rendelkezik.
(2) A lakásfenntartási támogatás megállapításának feltételeit, valamint a településen elismert minimális lakásnagyságot és minőséget a települési önkormányzat rendeletében határozza meg.
(3) Különösen indokolt a lakásfenntartási támogatás akkor, ha
a) a lakásfenntartás indokolt havi költsége eléri vagy meghaladja a háztartás havi összjövedelmének 35%-át,
b) a lakás fűtési költségének havi összege eléri vagy meghaladja a háztartás havi összjövedelmének 20%-át
és a háztartásban az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének kétszeresét.

4/1996. /II.l6./ NM-PM-BM-IKM együttes rendelet a lakossági tüzelőolaj-felhasználás kiadásaihoz kapcsolódó hozzájárulásnak a települési önkormányzatok közötti elosztásáról és a támogatás lakossági igénybevételének jogosultsági feltételeiről.

Háztartásonként egy fűtési szezonra az alábbi hozzájárulás vehető figyelembe
	 2 fős háztartás	 40 m2 és ez alatt		 30 000 Ft
	 	 		 41 m2 és e felett		 36 000 Ft......
	
Kárász Község Önkormányzatának  többször módosított 2/1993. (III.26.) számú rendelete az egyes szociális ellátási formák szabályozásáról 

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a  Magyar Köztársaság Alkotmánya

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.

70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

57.§ (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot – a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan – a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai

A lakossági tüzelőolaj-felhasználás kiadásaihoz kapcsolódó hozzájárulásnak a települési önkormányzatok közötti elosztásáról és a támogatás lakossági igénybevételének jogosultsági feltételeiről szóló 4/1996.(II.16.) NM-PM-BM-IKM együttes rendelet a háztartási jogosultsági feltételeinek megállapítása során nem írja elő figyelembe vehető feltételként az egy főre jutó jövedelem mértékét. 
Panaszos az önkormányzat, valamint saját elmondása szerint is két ízben kapott 1996-ban HTO fűtési támogatást. Megállapítható, hogy a második és egyben nagyobb összegű részlet kifizetése jelentős késedelmet szenvedett, mivel a körjegyzőség tájékoztatása szerint annak kifizetését már augusztus első napjaiban jelezte, ezzel ellentétben csak személyes érdeklődést követően, szeptember hónapban történt a kifizetés. 
Az önkormányzattól kapott információ alapján megállapítottam, hogy panaszos 1996-ban az összegszerűséget illetően a jogszabály előírása szerint kapott fűtési támogatást, tehát  36  ezer forintot.
Panaszos, tekintve, hogy 1997. évben is igényelte a fűtési támogatást, 1997. február 6-án kérelmét az önkormányzathoz benyújtotta. 
Erre vonatkozóan az önkormányzat úgy nyilatkozott, hogy panaszos kérelme nem felelt meg az előírásoknak, nem csatolt jövedelemigazolást, hiányzott a költségek igazolása.
A kérelem a mai napig elbírálatlan maradt, az önkormányzat döntési kötelezettségének  nem tett eleget. 
Az 1997. szeptember 2-án kelt megkeresésemben kértem panaszos kérelmére adott  válasz megküldését is, ezt azonban nem kaptam  meg, tekintve, hogy ilyen határozat nem született.
A fent idézett Áe. és a Kommentár magyarázata szerint megállapítható tehát, hogy a törvény nem teszi lehetővé a kérelem megválaszolatlanul hagyását, hanem amennyiben szükséges intézkednie kell a hiánypótlás iránt.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése kimondja, hogy: "A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam". A jogállamiság egyik tartalmi eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét, és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát.
Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási normákat betartják.
A vizsgálat megállapította, hogy az írásban előterjesztett kérelem alapján az önkormányzat a határozat hozatali kötelezettségének nem tett eleget, e követelmény megsértésével alkotmányos visszásság keletkezett, az önkormányzat  az eljárási normákat megsértette.
A szociális biztonsághoz való alkotmányos jog érvényesülésének megvizsgálására nem volt módom, az erre vonatkozó közigazgatási eljárást nem folytatták le.
Panaszos esetében a határozat meghozatalának elmaradásával a jogbiztonság alkotmányos jogsérelmén túl a jogorvoslati joghoz való jog megsértésével is alkotmányos visszásság keletkezett, mivel határozat hiányában az ott biztosított közigazgatási, vagy bírósági felülvizsgálatot sem kérhette az esetleges jogsérelem orvoslására.

Ajánlás

Az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a  következő ajánlást teszem:

1. Felhívom Kárász Község Önkormányzat Polgármesterét, hogy a Képviselő-testület elé kerülő és döntést igénylő ügyekben mindenkor gondoskodjon az alakszerű határozat határidőben történő meghozataláról.

2. Felkérem Szászvár Községben működő Körjegyzőt, hogy intézkedjen arról, hogy az ügyintézők mindenkor tegyenek eleget az eljárási szabályok maradéktalan betartásának, különös figyelemmel a  hiánypótlásra vonatkozó felhívás kiadásának, majd ennek megtörténte után a határozat meghozatalának.

Kérem A Polgármester Urat és a Körjegyző Asszonyt, hogy ajánlásommal kapcsolatos álláspontjáról, illetve intézkedéséről az 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdésében meghatározott 30 napos határidőn belül értesíteni szíveskedjenek.

Budapest, 1997. december 1. 

Gönczöl Katalin