OBH 6030/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése

I. Az eljárás megindítása és elméleti alapja

	Az Országgyűlési Biztosok Hivatalához az elmúlt évek folyamán számos panasz érkezett az egyes egyetemek és főiskolák által létesített, illetve fenntartott kollégiumok felvételi eljárásával és elhelyezési gyakorlatával kapcsolatban.
	Az elmúlt években - a KSH adatai szerint - folyamatosan növekedett a felsőfokú szakemberképzésben részt vevő hallgatók aránya. Míg 1990-ben az ország összes, egyetemi és nem egyetemi szintű oktatásban részt vevő hallgatóinak száma 102 387 fő volt, 1996-ban pedig 199 032 fő, addig 1998-ban a hallgatói létszám már 258 248 főre (ebből nappali tagozatos 163 200 fő) emelkedett. Következésképpen 1998-ban a lakosság 2,5%-a volt valamely felsőfokú oktatási intézmény hallgatója.
	A hallgatók emberi és állampolgári jogainak helyzetét feltáró átfogó vizsgálat szükségességét, a magyar társadalomban végbemenő átrétegződési folyamatok is indokolttá tették. Az ilyen irányú társadalmi folyamatok következtében, napjainkban sok család - anyagi és szociális értelemben véve - hátrányos helyzetbe került. A hátrányos helyzet megfogalmazás alatt nem kulturális elmaradottságból, a képességek, illetve a teljesítőképesség hiányából eredő állapotot kell érteni, hanem egy olyan objektív, szociális és gazdasági tényezők által befolyásolt helyzetet, amelynek kialakulása társadalmi folyamatok káros hatásaira vezethető vissza, többek között: létminimum alatti alacsony jövedelem, gyengébb munkaerő-piaci pozíció, munkanélküliség, család vagy ép család hiánya, beteg rokkant szülők, stb. Ezek a körülmények - fennállásuk esetén - összhatásukban a hallgatók esélyeinek különbözőségét eredményezik.
	A hallgatók személyiségének optimális kibontakozásához, a képességeik kifejlesztéséhez a hivatásra, illetve a szakmai életre való felkészítésükhöz elengedhetetlenül szükség van a társadalmi integráció egyenlő esélyeinek megteremtésére, valamint a társadalmilag kialakult esetleges hátrányos helyzet negatív hatásainak csökkentésére''.
	Az Alkotmányban rögzített szociális tartalmú - az ún. második generációs - emberi jogok elismerése, védelme és megvalósulása különösen igényli az állam aktív cselekvését, jogi szempontból pedig az a területre vonatkozó, konkrét jogszabályi rendelkezések megfelelő érvényre juttatását. A felsőoktatásról szóló, 1993. évi LXXX törvénnyel - valamint a hozzá kapcsolódó kormányrendeletekkel  - kialakított támogatási rendszernek az a célja, hogy a jogszabályban biztosított, különböző pénzbeli támogatásokkal vagy természetbeni hozzájárulásokkal, kollégiumi elhelyezéssel, kedvezményes szolgáltatásokkal mérsékelje vagy redukálja a hallgatók esélyeinek - szociális okokból kifolyólag keletkező különbségeit. Ezen átfogó vizsgálatunk során a támogatási struktúrát a kollégiumi (diákotthoni) férőhelyek biztosításának szemszögéből elemeztük.
	A vizsgálat kiterjedt a felsőoktatási intézményekhez tartozó kollégiumok férőhelyeinek elosztási rendjére, a felvételi eljárás szabályainak elemzésére, a kollégiumi tagság elnyeréséhez és megújításához szükséges feltételek, az elhelyezésre való jogosultság kritériumainak megállapítására, a döntéshozatal jogszerűségének áttekintésére, a határozat kihirdetésének, megismerhetőségeinek módjára, időpontjára és a döntés ellen biztosított jogorvoslati lehetőségekre is. Ennek keretében vizsgáltuk a kiválasztott felsőoktatási intézmények szervezeti és működési szabályzatának kollégiumokra vonatkozó rendelkezéseit, a diákotthonok házirendjét, a kollégiumi önkormányzati szerv, a diákbizottság megválasztásának, a jelölés és a delegálás rendjének, gyakorlati működésének, döntéshozatalának jogszerűségeit, továbbá a kollégiumi felvételi eljárásban betöltött szerepét.
	Az átfogó vizsgálat során áttekintettük a kollégiumok elhelyezési (épület, szobák, kiszolgáló helyiségek, berendezési tárgyak, lakókörnyezet állapota, nyújtott szolgáltatások, stb.) körülményeit, működési feltételeit, továbbá a kollégiumi díjak megállapítási rendjének gyakorlatát. A vizsgálat magában foglalta a kollégiumi fegyelmi eljárások dokumentumainak elemzését, értékelését, különös tekintettel a sérelmes határozatok ellen biztosított jogorvoslati lehetőségekre.
	A vizsgálatot a felsőoktatási intézményekhez tartozó kollégiumi elhelyezés iránti növekvő igények, illetőleg az egyetemi-főiskolai integrációs átszervezések révén, a fenntartói körökben, a közelmúltban bekövetkezett változások is indokolttá tették.
	A vizsgálat előkészítése 1999 első felében kezdődött. Az átfogó vizsgálat két állami felsőoktatási intézményre és a hozzá tartozó kollégiumra terjedt ki. A vizsgálat alá vont intézmények, kollégiumok kiválasztása több kritérium alapján történt. Az elsődleges szempont, a panasszal érintett intézmények kiválasztása volt. További szempontokat jelentett az egyetem-főiskola, főváros-vidék, illetőleg az intézmények nagysága alapján történő elhatárolás.
	Az átfogó vizsgálat során két intézményben helyszíni vizsgálatot végeztünk, amely magában foglalta a helyszín bejárását, a felsőoktatási kollégiumok tárgyi és személyi feltételeinek áttekintését, az intézmény vezetőjének személyes meghallgatását, a dokumentumok elemzését és interjúk készítését. A helyszíni vizsgálatok előkészítése során előre bekértük és tanulmányoztuk a vizsgálat alá vont felsőoktatási intézmények, kollégiumok szervezeti és működési szabályzatát, valamint a kollégiumok felvételi eljárásra vonatkozó rendjét. A helyszíni vizsgálat előzetes bejelentés nélkül történt és intézményenként egy-egy napig tartott. A vizsgálat minden helyszínen azonos szempontrendszer alapján valósult meg. Az intézmények vezetőivel előzetesen közöltük a vizsgálat célját, szempontjait. Az átfogó vizsgálat eredményeinek rögzítése az egyes intézmények sajátosságaira tekintettel, a vizsgálat alapját képező kérdéskör - a kollégiumi felvételi eljárások rendszere - aspektusából történt.
A vizsgálatban az OBH következő munkatársai vettek részt:
Egyed Edina külső munkatárs 
Dr. Németh Andrea jogász (OBH)
Dr. Somosi György jogász (OBH)
A vizsgálatot Egyed Edina vezette.
	A felsőoktatási intézmények által létesített és fenntartott diákotthonok felvételi eljárási rendjét feltáró vizsgálat az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 16.§ (2) bekezdésében kapott felhatalmazáson alapult.

II. A vizsgált alkotmányos elvek és jogok

•	A jogállamiság és ezen belül a jogbiztonsághoz fűződő jog: "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam." [Alkotmány 2.§ (1) bekezdés]
•	A tulajdonhoz való jog: "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot." [Alkotmány 13.§ (1) bekezdés]
•	A családhoz való jog: "A Magyar Köztársaság védi a házasság és a család intézményét." [Alkotmány 15.§]
•	Az ifjúság érdekeinek védelméhez való jog: "A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit." [Alkotmány 16. §]
•	Az egészséges környezethez  való jog: "A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez." [Alkotmány 18.§]
•	Az élethez és emberi méltósághoz való jog: "A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani." [Alkotmány 54. § (1) bekezdés]
•	A jogorvoslathoz való jog: "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekeit sérti." [Alkotmány 57. § (5) bekezdés]
•	A magántitokhoz és a személyes adatok védelméhez való jog: "A Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a jó hírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog." [Alkotmány 59. § (1) bekezdés]
•	A vélemény-nyilvánítás szabadságának joga: "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad vélemény-nyilvánításra, továbbá arra, hogy a közérdekű adatokat megismerje, illetőleg terjessze." [Alkotmány 61. § (1) bekezdés]
•	Az egyesüléshez fűződő jog: "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a törvény által nem tiltott célra szervezeteket létrehozni, illetőleg azokhoz csatlakozni." [Alkotmány 63.§ (1) bekezdés]
•	A panasz és kérelem előterjesztéséhez való jog: "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.'' [Alkotmány 64. §]
•	A közügyek vitelében való részvétel joga: "Minden magyar állampolgárnak joga van ahhoz, hogy részt vegyen a közügyek vitelében, továbbá hogy rátermettségének, képzettségének és szakmai tudásának megfelelően közhivatalt viseljen." [Alkotmány 70. § (4) bekezdés]
•	A hátrányos megkülönböztetés tilalma: "A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül." [Alkotmány 70/A.§ (1) bekezdés]
"A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti." [Alkotmány 70/A.§ (3) bekezdés]
•	A legmagasabb testi és lelki egészséghez fűződő jog: "A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.'' [Alkotmány 70/D. § (1) bekezdés]
"Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és természetes környezet védelmével valósítja meg." [Alkotmány 70/D.§ (2) bekezdés]
•	A szociális biztonsághoz való jog: "A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és az önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak." [Alkotmány 70/E.§ (1) bekezdés]
•	A művelődéshez és a tanuláshoz való jog: "A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot." [Alkotmány 70/F.§ (1) bekezdés]
•	"A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg." [Alkotmány 70/F.§ (2) bekezdés]

III. A helyszíni vizsgálatok tapasztalatai

Az egyes felsőoktatási intézményekhez tartozó kollégiumok felvételi eljárásával és elhelyezési gyakorlatával kapcsolatban

1. Könnyűipari Műszaki Főiskola Kiss Árpád Kollégiuma
(Budapest, III. Doberdó u. 6/A.)
A helyszíni vizsgálat ideje: 1999. november 16.

1.1 A kollégiumi elhelyezés körülményei:
	A Könnyűipari Műszaki Főiskola egyetlen diákotthona, a Kiss Árpád Kollégium Budapest III. kerületében, közvetlenül a főiskola szomszédságában, csendes, nyugodt és rendezett környezetben, kerítéssel zárt területen található. A kollégiumot 1972-ben hozták létre. Épületét eredetileg hét emeletesre tervezeték, ám az idők során ebből csak öt emelet építése valósult meg. Az öt emeletes panelház kívülről, a néhány helyen jelentkező amortizálódás ellenére, viszonylag jó állagú. Az intézmény tömegközlekedési eszközökkel, villamossal és busszal egyaránt könnyen megközelíthető.
	A kollégium öt szinten, 37 lakószobában, összesen 144 férőhellyel, gyakorlatilag a felvételt kérők 10-12%-ának elhelyezését tudja biztosítani. A kollégiumba sikeresen felvételt nyert, elhelyezésre jogosult hallgatók közül - az évek óta kialakult gyakorlat szerint - 112 a nők, 32 a férfiak száma. Szintenként 8 szobát alakítottak ki. A kollégiumi lakószobák - két kivétellel - négyágyasak és megközelítőleg 30 m2 alapterületűek. Az egy főre jutó lakóterület körülbelül 7,5 m2. A fiúk egy szintet, azaz 8 szobát foglalnak el.
	Az épületben egy személyfelvonó található. A személylift, a lépcsőházzal együtt az épület közepén helyezkedik el, ettől balra és jobbra nyílnak a szobákhoz, illetve a kiszolgáló helyiségekhez vezető folyosók. A folyosók végein elegendő természetes fényt áteresztő ablakok vannak. A lakószobák és a folyosók burkolata linóleum, a közösségi és a kiszolgáló helyiségeket kövezet borítja. A folyosók falai koszosak foltosak festésre szorulnak, továbbá a padlózatot borító PVC is láthatóan kopott és elhasználódott.
	Szintenként egy fürdőszoba található: 3 WC-vel, egy fürdőkáddal, valamint két, függönnyel leválasztott és kapaszkodókkal ellátott zuhanyzóval. A mellékhelyiségek festésére minden évben sor kerül. Lehetőség van kézi és gépi mosásra egyaránt, mivel minden szint rendelkezik egy - automata vagy forgótárcsás - mosógéppel. Némelyik fürdőszobában a kövezet felújításra szorul. A vizesblokkok nemenkénti elkülönítése nem indokolt, mivel az összes fiúhallgatót egy szinten helyezték el és ebből adódóan egyáltalán nincsenek koedukált szintek. A zuhanyzó és a WC 8 szoba, azaz 32 hallgató közös használatában áll.
	A lakószobák folyamatos átalakításra szorulnak, a helyiségek állaga, valamint a berendezési és félszerelési tárgyak elhasználódottsága miatt. Az elmúlt időszakban két részletben, kétféle konstrukció alapján kísérleti jelleggel felújítottak néhány szobát a negyedik és az ötödik emeleten, illetve hasonló tervek alapján vendégszobákat alakítottak ki.
	Tavaly nyáron a kollégium a szobák festéséhez alapanyagot és eszközöket biztosított azon hallgatók számára, akik vállalták a saját szobájuk felújításával szükségszerűen együtt járó munkálatokat. Ebből adódóan, a helyszíni vizsgálat során rendkívül eltérő felszereltségű és színvonalú lakószobákat találtunk.
	A lakószobák közötti különbség, az alapvető berendezési tárgyak eltérő minőségéből ered. A régi típusú szobákban (többségükben ilyen jellegűek), az alapberendezést - a létszám figyelembe vételével - a régi, elavult és elhasználódott ágyneműtartós ágyak, a szoba közepén elhelyezett íróasztalok és a hozzájuk tartozó székek, fémpolcok jelentik, az ágyak fölött, a falak védelme érdekében elnyűtt szőttesek találhatók. A felújított szobákban ugyanezek a berendezési tárgyak, korszerűbb és tartósabb anyagokból (műanyagból, laminált lapokból, stb.) készültek. A ruhák tárolására az előtérben lévő beépített szekrényekben van lehetőség. Tárolási célból az előtérben és az ágyak fölött is polcok találhatók. A személyes holmik, dokumentumok elhelyezésére az éjjeliszekrények szolgálnak. Általános gyakorlat, hogy a főiskola épületéből leselejtezett, tárolásra alkalmas bútordarabokat is a lakószobákban helyezik el. A legtöbb szobában nincs virág. A hallgatók a szobák falait a közízlés határain belül, az épületet és a berendezési tárgyakat nem rongáló módon dekorálhatják és díszíthetik. Ezzel kapcsolatban a házirend tartalmazza azt a kikötést, hogy a kiköltözéskor a dekorációt (képeket, posztereket, stb.) a falakról el kell távolítani és az átvételkori eredeti állapotnak megfelelően kell átadni. A dekoráció eltávolítása viszont sok esetben a falfelület nagymértékű károsítását eredményezi. A vizsgálat során megállapítható volt, hogy a dekorációk ellenére a lakókörnyezet meglehetősen sivár, rendezetlen és zsúfolt.
	A diákotthon minden szobában alapfelszerelésként biztosítja a hűtőszekrényt, a hideg- és melegvizes mosdót, tükröt, piperepolcot, szemetest, fali- és állófogast, ruhaszárítót, függönyt - beleértve a sötétítő függönyt - is. Az emeletfelelősöknek kiosztanak egy vasalót, amit a többi hallgató csak igény szerint használhat. A kollégiumi helyek elfoglalásával egyidejűleg minden hallgató rendelkezésére bocsátanak egy paplant, egy párnát, egy takarót és két garnitúra ágyneműhuzatot, amelyet kéthetente cserélhetnek. A szobák többségében nincs szőnyeg. A lakószobák napközben világosak. Az asztali és az éjjeli (olvasó) lámpákat a hallgatók saját maguk szerzik be, mivel a kollégium ezeket a műszaki-felszerelési tárgyakat anyagi eszközök hiányában nem tudja biztosítani. A szobákban neonvilágítás van, ám ezek fénye esténként több helyen nem elegendő olvasáshoz, tanuláshoz, műszaki rajzoláshoz.
	A nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló 11/1994. (VI. 8.) MKM rendeletben foglaltak szerint a kollégiumi tanulószobákat - vagy ún. felkészülő szobákat - a tanulói létszám figyelembevételével kell létrehozni. Ennek ellenére a kollégium épületében kimondottan tanulószobaként funkcionáló helyiségek nincsenek kialakítva. A főiskolai tanteremhiány miatt, a kollégium harmadik emeletének utcafront felőli részén található szobákból tantermeket alakítottak ki, s mivel a főiskola végeredményben egybe van építve a kollégiummal, tanítás után ezekben a tantermekben, illetve az ebédlőben nyílik lehetőség a tanulásra. A vizsgálat megállapítása szerint a megfelelő tanulószobák hiánya, valamint a lakószobák tanulásra alkalmatlan megvilágítása a művelődéshez és tanuláshoz való alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot okoz.
	Minden szobában van hangszóró, mert a portaszolgálat ezen keresztül értesíti a kollégistákat a telefonhívásokról - ugyanis az egyes szintek nincsenek külön telefonkészülékkel ellátva -, másfelől a heti két alkalommal működő stúdió is ezen keresztül közvetíti adásait.
	A közösségi higiénés előírásoknak megfelelően a szobák tisztán és rendben tartásáért a lakók felelősek, a kiszolgáló helyiségek takarítását a kollégium alkalmazottai naponta végzik. A takarítóeszközöket (seprű, lapát, vödör, stb.) a diákotthon biztosítja szobánként, ezen kívül a tisztítószerek közül havonta, általában az ágyneműcserével egyidejűleg előre meghatározott norma szerint: 1-1 csomag Flóraszeptet, Ultrát és WC-papírt. A kollégium havonta egy alkalommal ellenőrzi a szobák tisztaságát, higiénés állapotát. A szintenkénti szemeteskonténerek ürítését hetente végzik. A hallgatók az esetleges meghibásodásokat a hibafüzetbe való bejegyzéssel jelezhetik, a felmerült és szükséges javításokat a főiskola által alkalmazott műszaki karbantartók általában egy-két napon belül elvégzik.
	A közösségi együttlétek egyik színtere, a közvetlenül a bejárat mellett található aula. Ebben a közösségi célokat is szolgáló helyiségben egy több csatorna vételére alkalmas TV készüléket, ülőgarnitúrákat, foteleket, székeket és dohányzóasztalokat, továbbá különféle italautomatákat, biliárdasztalt és kártyás telefonkészülékeket helyeztek el. Itt működik a tulajdonképpeni kollégiumi "könyvtár" is, amely valójában nem más, mint egy zárt könyvesszekrény. A könyvtári teendőket, heti két alkalommal egy kollégista hallgató látja el. Figyelemre méltó, hogy a higiénés körülmények javítása érdekében, kézmosási lehetőséget biztosító, igényesen felújított folyóvizes mosdók is találhatók a társalgóban. Kisebb kollégiumi rendezvények lebonyolítására, az esti szabadidő közös eltöltésére (videózás, filmvetítés, beszélgetések. tánc, asztalifoci, stb.) szolgál a körülbelül 30 m2 nagyságú ún. "Topogó", amelynek berendezését ülőgarnitúrák, asztalok, székek alkotják. A klubhelyiség egyik sarkában színes televíziót, videólejátszót, hifi-tornyot helyeztek el, ezen kívül itt a kollégium fiúhallgatói büfét üzemeltetnek, főképp édességeket, szendvicseket, üdítőket árulnak, de megengedett az alkoholtartalmú italok árusítása is.
	Kulturális, szórakoztató és más egyéb jellegű tevékenységet is folytathatnak a kollégium keretén belül működő körök és klubok, amelyek lehetőséget teremtenek az azonos érdeklődésű hallgatók együttes munkájára. Ilyenek a fotó, a kézműves, a számítástechnika és a természetjáró körök. A kollégiumi körök, a kollégiumi önkormányzat viszonylagos - önkormányzati és gazdasági értelemben vett - önállósággal és saját szervezeti és működési szabályzattal rendelkező szervezetei. A körök megalakulásához legalább öt jelentkezőre van szükség. Ebben a félévben - a hallgatók nagy érdeklődésére - tánctanfolyamot is indítottak. Folyamatosan szerveznek túrákat, 1-2 napos kirándulásokat. Ezeket a kezdeményezéseket a kollégium anyagi hozzájárulásokkal is támogatja.
	Minden szinthez tartozik egy közel 6 m2-es főzőfülke: folyóvizes mosogatóval, tűzhellyel. konyhai szekrénnyel felszerelve. Annak ellenére, hogy a konyhai helyiségek takarítását a kollégium alkalmazottai naponta végzik, az itt uralkodó higiénés körülmények nem kielégítők. A hallgatók a villanytűzhelyt - a tűzvédelmi előírásoknak megfelelően -, a főkapcsoló állításával működtethetik, azonban gyakran előfordul, hogy a használat után elfelejtik kikapcsolni. A vizsgálat megállapítása szerint a berendezés tűzvédelmi előírásokkal ellentétes használata veszélyezteti a kollégiumban lakók életét és testi épségét.
A főzőfülkéhez nem tartozik olyan ebédlőrész, ahol a hallgatók megfelelő környezetben étkezhetnek. A kollégium nem rendelkezik saját konyhával, de az épületen belül van egy francia vállalkozó által üzemeltetett, kulturált környezetű menza, amelynek szolgáltatásait a kollégiumi hallgatókon kívül, külsősök is igénybe vehetik. A szombat és vasárnap kivételével, naponta 8-16 óráig nyitva tartó menza olyan menüket és ételeket kínál, amelyek a hallgatók számára is megfizethetőek (például: egy 2-3 fogásból álló menü átlagosan 300 Ft-ba kerül). Az ebédlő nagyobb kollégiumi, kulturális események alkalmával - a kft. beleegyezésével - rendezvényteremként is funkcionál.
	Az egészségügyi szolgáltatás ellátása érdekében, külön erre a célra létrehozott orvosi szoba működik. Az egészségügyi alapellátást, heti egy alkalommal (csütörtökön, 14-16 óráig) a kerület egyik háziorvosa, egy általános orvos végzi. A hallgatók a hét többi napján, bármikor felkereshetik panaszaikkal, tüneteikkel a háziorvos külső rendelőjét. Mind az orvosi szoba ajtaját, mind pedig a szobában található üveges szekrények ajtaját - melyekben a gyógyszerek és az egészségügyi kartonok találhatók -, kulccsal zárják.
	A kollégiumban 24 órás portaszolgálat működik. Két műszakban, 12 órás váltással 4 kollégiumi alkalmazott váltja folyamatosan egymást. A porta közvetlenül a bejárattal szemben helyezkedik el. A hallgatók fényképes kollégiumi belépővel rendelkeznek, de ezeket a portások nem ellenőrzik rendszeresen. A szobából utolsónak távozó hallgatónak le kell adnia a portán a szoba kulcsát.
	A főiskola udvarán kialakított nyitott, lebetonozott sportpályát a kollégiumi hallgatók csak tavasszal és a kora őszi időszakban tudják használni. Hűvösebb időszakokban a főiskola 30-40 fő befogadására alkalmas - tornatermében folytathatnak sporttevékenységet. A kollégium biztosítja a szükséges sporteszközöket (labda, teniszütő, háló, stb.). A Diákbizottság szervezésében többféle sportprogramra kerül sor, jelenleg például az "1999 perc foci" előkészületei folynak.
	Az egyetemi és a főiskolai hallgatók részére nyújtható támogatásokról és az általuk fizetett díjakról és térítésekről szóló 144/1996. (IX.17.) Kormányrendelet 16.§ (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a kollégiumi térítési díj összege - figyelembe véve a kollégiumok eltérő szolgáltatásait - kollégiumonként (diákotthononként), férőhelyenként eltérő lehet, de havi összege nem haladhatja meg a költségvetési törvényben meghatározott éves hallgatói normatíva 5%-át, vagyis - jelenleg - a 3750 Ft-ot. E rendelkezéseknek megfelelően, a Kiss Árpád Kollégiumban biztosított férőhely igénybevétele esetén a hallgató 3500 Ft térítési díjat köteles fizetni. A jelenlegi kollégiumi térítési díj mértékét a főiskola intézményi tanácsa állapította meg. A főiskola a Márton Áron Kollégiumban is bérel férőhelyeket, az itt lakók 8500 Ft térítési díjat fizetnek. A kollégiumi díjakat azon hallgatók esetében, akik ösztöndíjjal rendelkeznek, ebből az összegből vonják le. A többi hallgató csekken fizeti be a díjat, az esetleges késedelmes befizetés alkalmával általában nem számolnak fel késedelmi díjat.

1.2 A házirend, magatartási szabályok:
	A kollégium Szervezeti és Működési Szabályzatának (továbbiakban: SZMSZ) szerves részét képezi házirend, amely formailag érvényes. A dokumentum elfogadására 1994. októberében került sor. A házirendet a kollégiumba való beköltözés alkalmával minden elhelyezésre jogosult megismerheti, aláírásával pedig vállalja a házirendben rögzített kötelezettségek, előírások, együttélési normák elfogadását és megtartását.
	A kollégiumi nevelőtanári feladatokat egy főállásban foglalkoztatott személy látja el, aki a hallgatókkal való rendszeres kapcsolattartás útján is biztosítja a kollégiumi együttélés szabályainak betartatását. Munkáját a kollégiumi önkormányzat határozataival összhangban. a kollégiumi igazgató közvetlen irányításával és ellenőrzésével végzi.
	Az elmúlt 5 év során. 2-3 esetben került sor fegyelmi eljárás lefolytatására, a kollégium rendjét, fegyelmét, szabályait megszegő kollégistákkal szemben (pl. egy olyan hallgatóval szemben, aki ittas állapotban az egyik portással tiszteletlenül beszélt). A helyszíni vizsgálat során fegyelmi eljárásokra vonatkozó dokumentumokat egyáltalán nem találtunk. 	Megállapítható volt, hogy ezekben az ügyekben, a fegyelmi büntetések kiszabása (pl. kizárás) az igazgatóval kötött szóbeli megállapodások alapján történtek. A vizsgálat megállapításai szerint a fegyelmi eljárások dokumentálásának hiánya és ennek következtében a fegyelmi büntetést kiszabó határozat ellen igénybe vehető jogorvoslati lehetőség kizárása a jogorvoslathoz való alkotmányos joggal, valamint az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot okoz.

1.3. A kollégiumi önkormányzat működése:
	A Kiss Árpád Kollégium struktúráján belül elkülönül a hallgatói öntevékenységen alapuló, a kollégiumi élet megfelelő színvonalának biztosítására törekvő és a kollégisták érdekeit kifejező önkormányzati szervezet. A kollégiumi önkormányzat működésének feltételeit rögzítő Alapszabályzat önálló fejezetet alkot a kollégium SZMSZ-én belül. Elfogadására 1994-ben került sor. A kollégiumi önkormányzat elsődleges célja a hallgatók kulturális és sport igényeinek kielégítése, kollégiumi körök, klubok, új és értékes kezdeményezések, rendezvények szervezése és támogatása, valamint a kollégium felszerelési és berendezési tárgyainak szinten tartása, illetve esetlegesen javítása is.
	Az önkormányzat legfőbb szerve a Küldöttgyűlés, amely az önkormányzat tagjainak képviselőiből áll és az önkormányzatot érintő minden kérdésben döntésre jogosult. A Küldöttgyűlés hatáskörébe tartozik a kollégium SZMSZ-ének, Követelményrendszerének és Házirendjének az elfogadása. Az SZMSZ-t a Főiskolai Tanács, a Követelményrendszert és a Házirendet a főiskola igazgatója hagyja jóvá. A Küldöttgyűlést általában évente két alkalommal, a Diákbizottság által kitűzött időpontra hívják össze. A legutolsó Küldöttgyűlés összehívására 1999. októberében került sor. A Küldöttgyűlés által választott - elnökből és négy tisztségviselőből álló - operatív, irányító önkormányzati testület a Diákbizottság (továbbiakban: DB, amely a DB elnök vezetésével előre meghatározott éves munkaterv alapján szervezi, irányítja és ellenőrzi a kollégiumi élet minden területét. A Diákbizottság tagjainak választására 1999. tavaszán került sor, megbízatásuk egy évre szól. A DB tagjainak választását megelőző jelölési szakban a jelölőbizottság tagjai járják a kollégiumot és felhívják a figyelmet a választás és a választhatóság lehetőségére. A Diákbizottság az ülések lebonyolítására külön helyiséggel rendelkezik. Az ülések nem rendszeresek, ennek ellenére a DB a napi ügyek intézését folyamatosan végzi. Általában úgynevezett döntés-előkészítő üléseket tartanak, főképp a küldöttgyűlések, illetve a nagyobb kollégiumi rendezvények előtt. Ezekről jegyzőkönyvet készítenek.
	Az Önkormányzat Alapszabályzatában rögzített feladatainak, pénz- és vagyonkezelése szabályszerűségének, valamint az éves költségvetése célszerű felhasználásának felügyeletét a háromtagú Ellenőrző Bizottság látja el. A tagok közül egy főt a főiskolai Hallgatói Önkormányzat delegál, egy fő a Küldöttgyűlés által választott volt DB tag és egy fő képviseli a nevelőtestületet. Az Ellenőrző Bizottság tagjainak mandátuma egy évre szól.

1. 4.  A kollégiumi felvételi eljárás rendje:
	A kollégiumi felvételi kérelmek elbírálásának rendjére, szempont- és feltételrendszerére vonatkozóan a kollégium SZMSZ-e tartalmaz rendelkezéseket. A követelményrendszer kialakítása azon a megfontoláson alapul, hogy kollégiumi elhelyezésben az arra legérdemesebb és legrászorultabb, nappali tagozatos főiskolai hallgatók részesüljenek.
	Figyelemre méltó az a tény, hogy a Könnyűipari Műszaki Főiskola közel kétezer hallgatója közül 70% a vidéki hallgatók aránya. A főiskola a körülbelül 1400 kollégiumi elhelyezést igénylő vidéki hallgatójának csupán 10-12%-át tudja a rendelkezésére álló egyelten 144 férőhelyes kollégiumában elhelyezni. A Kiss Árpád Kollégiumba felvételt nyert hallgatók nemenkénti arányára. évek óta a következő adatok jellemzőek: 112 a nők és 32 a férfiak száma. A felvehető férfiak létszámának maximálását eredményező gyakorlat nyilvánvalóan a koedukált szintek hiányából eredő következmény, hiszen a nemenkénti elkülönítés révén a férfihallgatókat egy szinten, összesen 8 szobában helyezik el. A felvehető férfihallgatók létszámát előre, meghatározott számban maximáló felvételi gyakorlat, ebből eredően az elbírálás folyamán kialakult nemek közötti, eleve egyenlőtlen esélyek, az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében rögzített hátrányos megkülönböztetés tilalmával összefüggésben visszásságot okoz. Tekintettel arra, hogy a főiskolára felvételt nyert és kollégiumi felvételi kérelmet benyújtott vidéki hallgatók száma körülbelül hét-nyolcszorosa a kollégiumi férőhelyeknek, a főiskola további 150 férőhelyet bérel a Márton Áron Kollégiumban.
	A házaspárok együttes elhelyezésére a Kiss Árpád Kollégiumban egyáltalán nincs lehetőség. Az együttélési lehetőségek abszolút kizárása az Alkotmány 15. §-ában deklarált családhoz való joggal összefüggésben visszásságot okoz. Egyébként az együttélés kizárását az épület korlátozott fizikai adottságaival indokolják, közelebbről azzal, hogy a szobák nagy többsége négy férőhelyes, így ezeknek a házaspárok együttélésére alkalmas lakrésszé történő átalakítása - az elhelyezés iránti igényekhez viszonyítva -, a jelenlegi 10-12%-os felvételi arány további csökkenését vonná maga után.
	A kollégiumi tagság elnyerésének és megújításának alapvető posztulátuma a rendszeresített formanyomtatványon benyújtott felvételi kérelem. A HÖK a nyomtatvány kitöltésére vonatkozó szükséges ismeretekről tájékoztatja a pályázókat. A helyszíni vizsgálat során megállapítható volt, hogy a kollégisták általában nem ismerik a pontszámítási rendszert. A kérelem benyújtásának határideje, a nyári vizsgaidőszakot követően: július 1. A leendő elsőévesek esetében a főiskolára benyújtott jelentkezési lap alapján - a kollégiumi igények előzetes felmérése céljából - küldik ki a kollégiumi kérelmet tartalmazó formanyomtatványt, s ezt követően a megfelelően kitöltött és visszaküldött pályázat tényleges elbírálására a főiskolára való felvétel realizálását követően kerül sor.
	A kollégiumi felvételi kérelmek és a jelentkezési lapon szereplő adatok elbírálásának módja eltérő az elsőéves, valamint a másod- és harmadévre beiratkozott hallgatók esetében. Az elsőéveseknél a felvételi pontszám mellett, döntő jelentőségű szempont a család anyagi helyzete. A szociális helyzet, mint alapvető kritérium figyelembe vételére azonban kizárólag az elsőéves hallgatók esetében kerül sor. A jelentkezési lapon kért adatokat a családtagok jövedelmére vonatkozó igazolással, továbbá a hátrányos családi helyzetet - pl. árva, félárva, illetve elvált, rokkant, nyugdíjas, munkanélküli szülő, fogyatékos családtag stb. - egyéb igazolással kell alátámasztani. A vállalkozási tevékenységet folytató szülők esetében a főiskola néhány alkalommal környezettanulmányt kért a érintett hallgató lakhelye szerint illetékességgel rendelkező helyi önkormányzat jegyzőjétől annak megállapítására, hogy a mellékelt jövedelemigazolásban feltüntetett adatok a család életszínvonalával összhangban állnak-e.
	A másod-, illetve a harmadéves hallgatók esetében a kérelmek elbírálásánál az előző évben elért tanulmányi eredményeket (tanulmányi átlagot), a közösségi és a közéleti aktivitást, valamint a kollégiumi együttélési normák, magatartási szabályok betartására való hajlandóságot veszik figyelembe. Az a kollégiumi felvételi eljárási rendszer, amely a felsőbb éves hallgatók esetében az elhelyezésre való jogosultság megállapításánál figyelmen kívül hagyja az anyagi helyzet, valamint a rászorultság szempontjait, továbbá nélkülözi a szociális helyzetben időközben, esetlegesen bekövetkezett változás - különösen a súlyosbodás - tényének érdemi elbírálását az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében rögzített szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben visszásságot okoz.
	A kollégiumi SZMSZ tartalmazza a felvételi kérelmek elbírálásánál irányadó pontozási rendszer főbb elveit. Az elérhető maximum pontszám: 11 5, ebből 100 pontot a tanulmányi eredmény alapján, 15-öt pedig tudományos, közéleti, kulturális és sport tevékenységgel lehet megszerezni. A tanulmányi áltagokat - az adott (befejezett) tanév két félévének átlagai alapján - szakonként állapítják meg és ezek mértékét az egyes szakok eltérő nehézségi szintjének megfelelően veszik figyelembe. Az egyéb tevékenység révén megszerezhető pontszám mértékéről, egyéni mérlegelés alapján a DB dönt. Az így elérhető pontszámot növelheti a közéleti tevékenység, például: DB titkár, DB tag, fegyelmi bizottság elnöke, emeletfelelős, "Topogó" vezetője, illetve működését segítők, főiskolai szintű rendezvények felelőse, HÖK tag, stb. A kulturális tevékenység körében további pontszámot kapnak többek között a stúdió, illetve a körök, klubok vezetői és tagjai, valamint a kollégiumi újság szerkesztői. A tudományos tevékenység körében pontszámot növelő tényező a beadott TDK dolgozat, az országos pályázatra küldött dolgozat, a tanulmányi versenyen elért helyezés, a középfokú nyelvvizsga, stb. A sporttevékenységre, a sportversenyen elért eredmény alapján, minősítéstől és helyezéstől függően adható pontszám. A kérelmező felvételi pontszámának mértékét csökkenti a kollégiumi élet szabályainak megsértése, a fegyelmi büntetés kiszabása (megrovás, szigorú megrovás, kizárás).
	A kérelmező hallgató pontszámának összevetését a felvételi sorrend megállapítását számítógépes program segítségével végzik, figyelemmel arra, hogy a férőhelyek évfolyamonkénti megoszlása kb. 50-50 fő körül alakuljon, továbbá arra, hogy a különböző szakok hallgatói megközelítőleg azonos számban, illetve az évfolyamokon belüli kérelmezők létszámának arányában nyerjenek felvételt.
	A kollégiumi felvételről, illetve a kérelem elutasításának tényéről a felsőbb éves hallgatókat általában július végéig, az elsőéveseket legkésőbb augusztus 20-ig ajánlott levélben értesítik. A kollégiumba felvett hallgatók névsorát a kollégiumi bejárati ajtón és az igazgatói szoba előtti helyiség hirdetőtábláján is kifüggesztik. Az általános gyakorlat szerint, a kérelem elbírálásáról nem határozati formában döntenek, az elutasítást pedig rendszerint helyhiányra való hivatkozással indokolják. Noha a kollégium SZMSZ-e formálisan deklarálja a döntés ellen igénybe vehető jogorvoslat lehetőségét azáltal, hogy kimondja, hogy az elutasító határozat ellen a KMF főigazgatójához lehet fordulni, a fellebbezésre azonban ténylegesen mégsem biztosítanak megfelelő lehetőséget. Következésképpen, a sérelmes döntés ellen igénybe vehető jogorvoslat kizárása az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében deklarált jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okoz és figyelemmel arra, hogy a Szabályzat egyben az intézmény működését meghatározó alapvető dokumentum, veszélyezteti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének maradéktalan érvényesülését is.
	Az elutasított kérelmezők várólistára kerülnek és az adott tanévben a DB által megállapított rangsornak megfelelően kerülhetnek be az évközben megüresedett férőhelyekre. Azok a hallgatók, akik elhelyezésüket egyénileg kénytelenek megoldani, abban az esetben, ha rendelkeznek egyrészt elutasított kollégiumi kérelemmel másrészt állandó lakóhelyük távolsága Budapesttől legalább 40 km, lakhatási támogatásban részesülnek. A támogatás összege havonta egységesen: négyezer Ft.

1. 5. Ajánlások a kollégiumban tapasztaltak alapján:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben a Kiss Árpád Kollégium igazgatójánál kezdeményezem, hogy a vizsgálat által, az intézmény működésével összefüggésben feltárt alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében gondoskodjon
•	megfelelő tanulószobák kialakításáról, valamint a lakószobák tanulásra alkalmas megvilágításának biztosításáról,
•	a tűzvédelemi szabályzat megismerhetővé tételéről és a tűzvédelmi előírások betartásának rendszeres ellenőrzéséről,
•	a fegyelmi eljárások lefolytatása és dokumentálása során a Kiss Árpád Kollégium Szervezeti és Működési Szabályzatában rögzített eljárási szabályok betartásáról,
•	a házaspárok együttes elhelyezése lehetőségének biztosításáról.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben, felkérem a Könnyűipari Műszaki Főiskola főigazgatóját, hogy a Kiss Árpád Kollégium felvételi eljárásával összefüggésben feltárt alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében gondoskodjon arról, hogy az elutasító kollégiumi határozat ellen az érintettek ténylegesen jogorvoslattal élhessenek.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben, a Kiss Árpád Kollégium felvételi eljárásával és a férőhelyek elosztási rendjével összefüggésben megállapított, alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása céljából ajánlással fordulok az oktatási miniszterhez. Kezdeményezem, hogy az 1993. évi LXXX. törvény 74. § (1) bekezdésének c.) pontjában biztosított jogkörében eljárva vizsgálja felül a Könnyűipari Műszaki Főiskola Szabályzatának kollégiumra vonatkozó részét és tegye meg a szükséges intézkedéseket.

2. Eötvös Loránd Tudományegyetem Vezér úti Kollégiuma
(Budapest, XIV. Vezér u. 112.)
A helyszíni vizsgálat ideje: 1999. november 22.

2.1.  A kollégiumi elhelyezés körülményei:
	Az ELTE tízemeletes Vezéri úti Kollégiuma Budapest XIV. kerületében, kerítéssel zárt, gondozott területen található. Az intézmény tömegközlekedési eszközökkel viszonylag könnyen és gyorsan megközelíthető. A korábban munkásszállóként funkcionáló panel épületben 1993 óta működik a kollégium. Az eredetitől eltérő szerep, azaz a kollégium rendeltetésével szükségszerűen együtt járó feladatok igényelték az épület kisebb-nagyobb építészeti átalakításait, ennek ellenére az intézmény jelenleg is kénytelen nagyobb összegeket fordítani az amortizálódott épületrészek felújítására. A kollégium 360 fő számára biztosít elhelyezést, ebből 225 férőhelyet az ELTE a saját hallgatói részére tart fenn, további 135 férőhelyet pedig a Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetem bérel a hallgatói számára. Az épületben kilenc szinten elhelyezésre alkalmas lakószobák, egy teljes emeleten pedig kizárólag irodák és egyéb szolgáltatást nyújtó helyiségek - mint könyvtár, büfé, számítógépterem, stb. - találhatók.
	A kollégium minden szintjén 13 szobát alakítottak ki, amelyek két-, három-, illetve négyágyasak. A legkisebb szobák 12 m2, a legnagyobb szobák pedig 18 m2 alapterületűek, ebből következik, hogy az egy főre jutó lakóterület átlagosan 4,5 - 6 m2.
	A szobák berendezését - a lakók számához igazodó - ágyneműtartós ágyak, beépített szekrények, könyvespolcok, székek alkotják. Minden szobában, tehát a négy- és háromágyas, illetve a két férőhelyes szobákban egyaránt, egységesen két íróasztal van. A vizsgálat során megkérdezett hallgatók véleménye megoszlott a hiányzó íróasztalok pótlásának szükségességét illetően. A főigazgató elmondása szerint az elmúlt években a Vezér úti Kollégiumban végzett felújítások során az elhasználódott, régi heverők nagy részét újakra cserélték. A kollégiumi szoba alapfelszereléséhez tartozik még egy hideg-meleg vizes mosdó, piperepolc tükörrel, továbbá olvasó és asztali lámpa, valamint a személyenkénti ágyneműgarnitúra. Az ágyneműhuzatok 2-3 hetes gyakorisággal cserélhetők. A szobák megvilágítása kielégítő, nappal elegendő természetes fény biztosított. A közösségi helyiségekben lévő kopott, igénybevett PVC bevonatú padlózattal ellentétben, a szobákban található linóleum kifejezetten jó állapotú. Általános tendencia, hogy a hallgatók megpróbálják szőnyegekkel, függönyökkel, virágokkal, képekkel, poszterekkel és személyes használati tárgyaikkal a lakókörnyezetüket otthonosabbá, kellemesebbé tenni.
	A nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló 11/1994. (VI. 8) MKM rendeletben rögzítettek ellenére a Vezér úti Kollégiumban tanulószobák egyáltalán nincsenek kialakítva. Ugyanez a rendelet azt is előírja, hogy a lakószobákban a létszám figyelembe vételével kell a szükséges felszereléseket biztosítani, vagyis a székeket és az asztalokat is a tényleges érdekeltek létszámának megfelelően kell beszerezni. A rendelet a fenti szabálytól csak akkor enged eltérést, ha az épületben kialakítottak tanulószobákat is (vagy ún. felkészülő szobákat). A vizsgálat megállapította, hogy a tanulószobák kialakításának elmulasztása, valamint ezzel egyidejűleg a tanuláshoz szükséges alapvető lakószobai berendezési tárgyak jogszabályban előírt méretektől eltérő számban történő beszerzése, a kollégium lakóinak tanuláshoz és művelődéshez való alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot okoz.
	A hallgatók kérésére koedukált szinteket alakítottak ki, ugyanakkor minden szinthez csak egy fürdőszoba tartozik. Ebből adódóan a férfiak és a nők a fürdőhelyiségek többségét vegyesen használják. A mellékhelyiségek nemenkénti elkülönítése megtörtént. Egyébként egy szinten, 13 szobára 4 zuhanyozó, 4 mosdó és 4 WC jut. A megkérdezett kollégiumi hallgatók elmondták, hogy a kétneműsített fürdőszoba hiánya nem okoz különösebb problémát, hiszen az ajtón lévő tábla állításával jelezhető az éppen ott tartózkodó neme és bizonyos mértékű toleranciával elejét lehet venni a közös használatból eredő esetleges konfliktusok kialakulásának. A hallgatók nagyobb problémának tartják azt, hogy a melegvíz szolgáltatás nem folyamatos.
	A nemrégiben végzett rekonstrukciók ellenére a zuhanyzó-helyiségek falain és mennyezetén vizesedés folytán, valamint a megfelelő szellőzés hiánya miatt penészesedés jelentkezett, aminek a következtében a plafonról folyamatosan pereg a vakolat. Ezen kívül a mosdók és a mellékhelyiségek padozata is több helyütt hiányos, a padlólapok pótlásra szorulnak. A vizsgálat tapasztalatai alapján megállapítható, hogy a vizesblokkok rossz műszaki állapota a kollégiumban élőknek az Alkotmány 18. §-ban deklarált egészséges környezethez való jogával összefüggésben visszásságot okoz.
	A hallgatók számára biztosított a mosási lehetőség. A kollégium épületében három automata-mosógép szolgálja ezt a célt.
	Az épületben két személylift működik, ezek a lépcsőházzal együtt a kollégium centrumában helyezkednek el, ahonnan szintenként két irányból közelíthetők meg a lakószobák. A folyosók falai rendkívül igénybe vettek, mállik és hullik a vakolat, néhány helyen a mennyezet teljesen átvizesedett. A kilencedik emeleten néhol a falak között átívelő tartóelem elvált az oldalfaltól. A vizsgálatot végzők aggályosnak tartják, hogy az építészeti, statisztikai szempontból jelentőséggel bíró tartóelem leválása komoly balesetet okozhat, ezáltal veszélyezteti a kollégium lakóinak életét és testi épségét, és az Alkotmány 70/D.§ (1)bekezdésében biztosított legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joguk maradéktalan érvényesülését pedig csorbítja. Általánosságban elmondható, hogy az épület több szempontból karbantartásra és további belső tatarozásra szorul.

Szintenként egy hangszóró található, amely elsődlegesen riasztási célokat szolgál. Tűz- és füstérzékelőket, poroltókat helyeztek el a folyosókon és a riasztási rendszer részeként éjszakánként vészvilágítás mutatja a menekülési útvonalat. Az esetleges vészhelyzetek kialakulásakor, az épület strukturális adottságainak megfelelően, külső menekülő lépcső szolgál segítségül.
A műszaki elavultság leplezhetetlen jeleinek ellensúlyozására a hallgatók virágokkal díszítik és ezzel teszik otthonosabbá, hangulatosabbá a folyosókat. A faliújságon feltüntetik a lakószobákban élő kollégisták nevét. Az épületben két központi telefonvonal van, amelyeken a hallgatók a szintenkénti telefonkészülékekre történő kapcsolással érhetők el. Ezen kívül minden második emeleten van egy nyilvános, visszahívható kártyás telefonkészülék is. A kollégiumban megfelelően jelzik a dohányzásra kijelölt területeket.
	Minden szintnek saját főzőkonyhája van, amelyek felszerelése egységesen három tűzhelyből, két asztalból, egy nagyméretű folyóvizes mosogatóból, két konyhai szekrényből és három kétszáz literes hűtőszekrényekből áll (kb. 160 liternyi hűtőtérfogat jut 12 kollégistára). A hűtőszekrények takarítását a hirdetőtáblán kifüggesztett rend alapján. maguk a hallgatók végzik. Több emeleten a mosogató a lefolyócső meghibásodása miatt folyamatosan eldugul, eltömődik, ezért gyakran nem használható megfelelően. A konyhai padlózatot borító PVC elhasználódott, állapota nem kielégítő.
	Minden főzőkonyhához tartozik egy tágas és világos ebédlőrész is. A hallgatók itt nyugodtan és kulturáltan étkezhetnek, másrészt ez a helyiség társalgóként közösségi célokra is szolgál. Ebben a társalgóként is funkcionáló részlegben színes TV-t, virágokat és néhány igénybe vett asztalt, illetve székeket helyeztek el. A székek száma azonban több helyen nem elegendő. A kollégium ugyan nem rendelkezik saját menzával, de az épületben, a reális adottságok kihasználása mellett, bérleti díj fejében vállalkozók melegkonyhás büféket üzemeltetnek.
	A hallgatóknak külön nem biztosítanak sem tisztító-, sem pedig takarítószereket, mivel az épület teljes egészét - vállalkozási szerződés alapján - a kollégium alkalmazottai tartják tisztán. A lakószobákban hetente, a közösségi helyiségekben (pl. mellékhelyiségekben) naponta végzik a takarítást.
	A kollégium nem csak szállást biztosít az itt élő hallgatók részére, hanem a szocializációs folyamat kiteljesítése érdekében sokrétű kulturális, szórakozási és sportolási lehetőségeket is kínál. Ezért a diákotthon első emeletén. fél szinten könyvtárat alakítottak. ahol elsődlegesen a hallgatók napi munkájához nélkülözhetetlen könyvek (szótárak, szakirodalmak, szépirodalmi regények. lexikonok, stb.) találhatók. A könyvek nagy részét pályázatok útján nyert forrásokból vásárolták. A könyvtár üzemeltetését az ELTE könyvtárszakos hallgatói végzik. A számítástechnika-teremben időbeli korlátozás nélkül, tehát éjjel-nappal négy számítógép - Internet hozzáférési lehetőséggel - áll a hallgatók rendelkezésére.

	A közösségi célokra használt helyiségek egyikét képezi a kollégium földszintjén található viszonylag nagy méretű rendezvényterem, ahol székeket, TV-készüléket, hifi-berendezést és hangfalakat helyeztek el. A klubhelyiségben hetente két alkalommal társastánc és aerobic tanfolyamot tartanak. A kollégium kulturális életének irányítása a Kollégiumi Hallgatói Önkormányzat (továbbiakban: KHÖK) joga és feladata. Különböző kulturális programokat, szórakozási lehetőségeket kínálnak a hallgatók számára, többek között videófilm-vetítést, az elsős hallgatók részére ismerkedési estet, kollégiumi napokat, illetve - az igazgató engedélyével - 2-3 hetente disco-t. A kollégium új videókészülékét a hallgatók is használhatják, a nevelőtanár engedélyével. A kollégisták nemrégiben egy előadássorozat keretében megismerkedhettek az Európai Unió és a magyar felsőoktatás viszonyával, lényeges kapcsolódási pontjaival.
	Sportolási lehetőséget nyújt a kollégium udvarán található szabadtéri sportpálya, valamint az épületben lévő konditerem. Az edzőterem felszerelését alkotó erősítőgépek azonban felújításra szorulnak. A sportoláshoz szükséges eszközöket - amelyeket a fényképes kollégiumi igazolvánnyal lehet igénybe venni - a kollégium biztosítja. A közelmúltban, a KHÖK szervezésében - nagy sikerrel - sportnapokat tartottak.
	A főbejárat mellett 24 órás portaszolgálat működik, négy kollégiumi alkalmazott váltja állandóan egymást. Mivel minden lakószobához egy kulcs van, ezért a szobából utolsónak távozó hallgatónak, minden esetben le kell adnia a portán a kulcsot. Bizonyos tárgyakat hajszárító, vasaló, sporteszközök, stb. - a használat időtartamára, a fényképes kollégiumi igazolvánnyal lehet a portaszolgálat tagjaitól elkérni.
	A Vezér úti Kollégium épületében nincs elkülönített orvosi szoba, a hallgatók azonban igénybe vehetik az ELTE Ajtósi Dürer sori Kollégiumában megszervezett egészségügyi alapellátás szolgáltatásait, ezen belül is a belgyógyászati, a nőgyógyászati és a fogászati szakrendelést.
	Az Eötvös Loránd Tudományegyetem intézményi tanácsa által  az 1999/2000. tanévre megállapított kollégiumi térítési díj havi összege 5000 Ft. Az egyetemi és főiskolai hallgatók részére nyújtható támogatásokról és az általuk fizetett díjakról és térítésekről szóló 144/1996. (IX. 17.) Kormányrendelet 18. §-a lehetővé teszi, hogy az állami felsőoktatási intézmények külön jogszabályban, valamint a rendeletben szabályozott díjakon felül egyéb szolgáltatásokért, amelyek nem kapcsolódnak a képesítési követelményekben, illetve a tantervekben foglalt tanulmányi kötelezettségek teljesítéséhez - a hallgatói önkormányzat egyetértésével, a szolgáltatás igénybe vétele esetén -, a Szabályzatban más díjakat is megállapíthassanak. Az Egyetemi Tanács - élve a fent idézett rendeletben biztosított jogával - a kollégiumokban fizetendő térítési díj összegébe (az éves hallgatói normatíva 5 %-át meghaladóan 1500 Ft-os szolgáltatási átalánydíjat épített. Az átalánydíjakból származó bevételeket - az igazgató által elmondottak szerint - a kollégiumi életkörülmények javítására, a szolgáltatások fejlesztésére fordítják. Ezen bevételek felhasználásáról félévente beszámolót készítenek.
	A hallgató a kollégiumi díjat minden hónap 15-ig köteles befizetni. A befizetés történhet csekken vagy a gondnokságon nyugta ellenében. A késedelmes teljesítés következményeiről az egyetem Szabályzata rendelkezik. Ennek értelmében, ha a kollégiumi díj határidőn túli befizetése első alkalommal történt 1000 Ft-ot, ha második alkalommal történt 1500 Ft-ot, minden további esetben pedig a költségvetési törvényben meghatározott éves hallgatói normatíva 3 %-ának megfelelő összeget számítanak fel különeljárási díjként.

2.2 A házirend, magatartási szabályok:
	A Vezér úti Kollégium érvényes Szervezeti és Működési Szabályzatának megalkotása az ELTE összes kollégiumára irányadó Egyetemi Kollégiumi Szabályzattal (továbbiakban: 
EKSZ) összhangban történt. A kollégiumi igazgató és a KHÖK által közösen kidolgozott, és az Oktatásszervezési és Hallgatói ügyek Bizottsága által jóváhagyott házirendet a hallgató év elején, a beköltözéskor megismerheti, aláírásával pedig tanúsítja, hogy a benne foglalt rendelkezéseket tudomásul vette.
	A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény (továbbiakban: Ftv.) 43.§ (1) bekezdése szerint a fegyelmi eljárás részletes szabályait, ideértve a mentesülés eseteit és a mentesítési eljárást, az intézményi fegyelmi bizottság megalakítását, a tárgyalás és a bizonyítás szabályait, a védelem biztosításának, továbbá a fegyelmi tárgyalás nyilvánosságának kérdéseit, a felsőoktatási intézmény Szabályzatban állapítja meg. A Ftv. előbb idézett rendelkezésével összhangban az ELTE ideiglenes Intézményi Tanácsa megalkotta és 2000. január 1-jével hatályba léptette a Hallgatók Fegyelmi és Kártérítési Szabályzatát, amely a fegyelmi felelősségre vonás körében tartalmazza az egyetemen belüli, azaz az egyetem, illetve az általa működtetett létesítmények (vagyis a kollégiumok, a sportpályák stb.) rendje ellen szándékosan vagy súlyosan gondatlanul vétő, továbbá a jogszabályt, egyetemi szabályzatot, házirendet sértő hallgatóval szemben lefolytatható eljárás szabályait. A kollégium lakója ellen fegyelmi eljárás kezdeményezésére a kollégiumi igazgató vagy a főigazgató jogosult. Ugyanakkor a Szabályzat értelmében a fegyelmi eljárást a kar vezetője indítja és egyben a kar folytatja le, ebből következik, hogy maga a kollégium nem rendelkezik önálló fegyelmi jogkörrel. Ez azt jelenti, hogy a kollégiumi események miatt
indult fegyelmi ügyekben is az elnökből és a legalább két tagból álló Fegyelmi Bizottság jár el első fokon. A Fegyelmi Bizottság elnökét és tagjait a Hallgatói Fegyelmi Testület elnöke jelöli ki a Hallgatói Fegyelmi Testület tagjai közül úgy, hogy a Fegyelmi Bizottságnak legalább az egyharmada a Hallgatói Önkormányzat képviselőiből álljon. Másodfokon az egyetem háromtagú Egyetemi Fegyelmi Bizottsága jár el.
	A hallgatóval szemben kollégiumi ügyben indult fegyelmi eljárás során fegyelmi büntetésként kollégiumi nevelőtanári vagy igazgatói figyelmeztetés, továbbá a kollégiumból határozott időtartamra történő vagy végleges kizárás alkalmazható. Összegzésül megállapítható, hogy a Szabályzatnak a fegyelmi eljárás lefolytatására, azaz a fegyelmi felelősség megállapítására, a fegyelmi büntetés kiszabására és a fegyelmi határozat ellen igénybe vehető jogorvoslatra vonatkozó rendelkezései megfelelnek a törvényi előírásoknak. A vizsgálatot végző fegyelmi eljárásra vonatkozó dokumentumokat nem találtak, mivel kifejezetten kollégiumi eseményekkel összefüggésben indult fegyelmi eljárás mind a mai napig nem zárult le az Eötvös Loránd Tudományegyetemen.
	A hallgatói panaszok kivizsgálásának a következő lehetőségei vannak: a kollégium napi működésével kapcsolatban (víz, villany, ágyneműcsere, stb.) a kollégisták a gondnoksághoz tudnak fordulni. A kapcsolattartás folyamatos, mivel állandó gondnoki felügyelet van. Fontosabb ügyekben a nevelőtanárok állnak a hallgatók rendelkezésére, ők általában a hét összes napján elérhetőek. A kollégium igazgatója hetente egy alkalommal tart fogadóórát. A nevelőtanári feladatokat két fő látja el, akik az ELTE PhD-s hallgatói. Megbízatásuk egy oktatási évre szól.
	A Vezér úti Kollégium jelenlegi vezetője egyben kollégiumi főigazgatóként is tevékenykedik annak ellenére, hogy az EKSZ úgy rendelkezik, hogy a kollégiumi főigazgató nem tölthet be kollégiumi igazgatói állást. Következésképpen. a kollégium igazgatójának ily módon történő kinevezése, figyelemmel arra. hogy a Szabályzat - az Ftv. felhatalmazása alapján - az intézmény működését meghatározó alapvető dokumentum, veszélyezteti az  Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményének érvényesülését.

2.3 A kollégiumi önkormányzat műkődése:
	A kollégiumi struktúra lényeges elemét képezi a participáció, vagyis a hallgatók kollégiumi vezetésben való részvételének biztosítása. A kollégisták irányítási, döntési jogosultságának garantálása szükségessé teszi a KHÖK működését, amelynek minden, a kollégiumban jogszerűen bentlakó hallgató tagja. A KHÖK viszonylagos szervezeti elkülönültségét megalapozza az 1999. január 1-én hatályba lépett - formailag érvényes - EKSZ azáltal, hogy kimondja, a KHÖK a működési szabályzatát az EKSZ keretei között maga állapítja meg és azt - jóváhagyás végett - bemutatja az Oktatásszervezési és Hallgatói Ügyek Bizottságának. A legutolsó közgyűlést 1999. november 17-ére hívta össze a kollégiumi diákbizottság (továbbiakban: DB), amely a közgyűlés két ülése között a KHÖK irányítását végzi. A KHÖK folyamatos működésének fenntartása érdekében, a diákbizottsági tagok megválasztása a közgyűlést rnegelőzően, 1999. októberének végén történt. A DB szükség szerint, de legalább havonta ülésezik, az erről készült emlékezetőt közzéteszi. A DB feladata többek között a kollégium igazgatójával és a kollégiumi nevelőtanárokkal együttműködve tervezni, szervezni és ellenőrizni a kollégiumban folyó tanulmányi, kulturális és sporttevékenységet, valamint kezdeményezní, megtervezni, irányítani és ellenőrizni a kollégiumi rendezvényeket, emellett előkészíteni és véleményezni a közgyűlés üléseit és végrehajtani annak határozatait, ezenkívül javaslatot tenni a nevelőtanárok általános és aktuális feladataira, stb.

2.4 A kollégiumi felvételi eljárás rendje:
	Az Eötvös Loránd Tudományegyetem összes vidéki hallgatójának száma - 1999. októberi adatok szerint - 8556 fő. Az intézmény a rendelkezésére álló 8 kollégiumában az összes hallgatójának megközelítőleg 10-15%-át, azaz a vidéki hallgatók 31,4 %-ának, vagyis 2689 fő kollégiumi elhelyezését tudja biztosítani. A férőhelyek kollégiumonkénti és karonkénti megoszlását (1999. augusztusi adatok alapján) a következő táblázat mutatja:

Kollégium	Kőrösi Csoma Sándor
Kollégium	Nagytétényi úti 
Kollégium	Vezér úti
Kollégium	 Ajtósi Dürer  sori
Kollégium	Kerekes úti 
Kollégium (bérelt)	Összesen:	
ÁJTK	200	         81	53	0	18	352	
BTK	414	       190	78	        160	       145	987	
TTK	390	       165	44	0	         98	692	
TFK	100	94	24	          20	         18	256	
SZOC.	                0	17	       8	          30	           7	      62	
Egyéb	150	59	18	          34	         79	340	
Összesen:	          1254	       606	    225	        244	       360	   2689	

		A kollégiumi felvételi eljárás rendjének meghatározására és a férőhelyek karonkénti szétosztására vonatkozóan az ELTE Kollégiumi Szabályzata a 144/1996. (IX.17.) Kormányrendelet 8.§-ban foglaltaknak megfelelően úgy rendelkezik, hogy a kollégiumi férőhelyeket az alapképzésben, a szakirányú továbbképzésben résztvevők; a doktori képzésben résztvevők; illetve a nemzetközi együttműködés keretében tanulmányokat folytatók és a más képzési formában résztvevők elhelyezésére lehet felhasználni. A kollégiumba történő felvétel elveit és szempontjait, a férőhelyek felhasználási módját az Oktatásszervezési és Hallgatói ügyek Bizottsága jogosult meghatározni - a hallgatói önkormányzat egyetértési jogának gyakorlása mellett - és legkésőbb minden év április 15-ig nyilvánosságra hozni. 
	Az ELTE kollégiumokba felvehető hallgatók pontos számának megállapítása egyrészt annak az alapelvnek a figyelembevételével történik, miszerint a rendelkezésre álló összes férőhelyek 3 %-át a doktori képzésben résztvevők, 15 %-át pedig a nemzetközi együttműködés keretében tanulmányokat folytatók, ill. más képzésben résztvevők részére kell biztosítani. Így tulajdonképpen a fennmaradó kollégiumi férőhelyek 82 %-a kerül ténylegesen az egyetem egyes karai között felosztásra. Ezen belül a férőhelyek 70 %-át a vidéki hallgatók arányában, 30 %-át a jelentkezők egy főre eső jövedelme alapján osztják szét a karok között. 
ténylegesen az egyetem egyes karai között felosztásra. Ezen belül a férőhelyek 70 %-át a vidéki hallgatók arányában, 30%-át a jelentkezők egy főre eső jövedelme alapján osztják szét a karok között. A természetbeni juttatásként kollégiumi elhelyezésre jogosult hallgatók közül összesen 20 % az első évesek, 55 % az ún. első helyes felsőbb évesek és 7 % a fellebbezés után felvételt nyert hallgatók aránya. Az egyes karok részére fenntartott férőhelyek kollégiumok közötti elosztására a felvételi jelentkezés lezárulta után, a kari keretszámok ismeretében kerül sor.
	A kollégiumi tagság megszerzésének előfeltétele az elhelyezés iránti kérelem formanyomtatványon történő benyújtása. Az ELTE kollégiumokba való jelentkezés egységes kollégiumi felvételi adatlap segítségével történik, melyekhez az egyes kollégiumokban, illetve a HÖK irodán juthatnak a hallgatók. Az elbíráláshoz szükséges adatok alátámasztása érdekében, a kérelemhez csatolni kell a jelentkezési lapon feltüntetett okiratokat és igazolásokat. Így például a szociális adatok alátámasztására mellékelni kell az árvasági igazolást, a válási papírokat, a halotti anyakönyvi kivonatot, az önfenntartásról szóló közjegyzői igazolást, a gyermekről születési anyakönyvi kivonatot, a kereseti igazolásokat, vállalkozó szülők esetében APEH-igazolásokat, nyugdíjszelvényt és a nyugdíjas igazolvány másolatát, a munkanélküliségről hivatalos igazolást, a rokkantságot megállapító határozatot, a testvér iskolalátogatási igazolását, az együttélésről szóló közjegyzői igazolást, emellett a lakóhely Budapesttől való távolságának igazolásához szükség van a hazautazási költségek (menetjegy) és az állandó lakóhely igazolására (személyi igazolvány másolat). A kérőlapon feltüntetett adatok valóságtartalmának ellenőrzésére az egyetem fenntartja magának azt a jogot, hogy indokolt esetben a HÖK kérésére, az állandó lakóhely szerinti polgármesteri hivatallal környezettanulmányt végeztessen, noha a Szabályzat nem tartalmaz rendelkezéseket arra nézve, hogy mely esetekben szükséges és célszerű a megkeresés. A feltüntetett adatokat azonban így sem tudják megfelelően ellenőrizni. mivel az igazgató elmondása szerint a helyi önkormányzatokkal nem tudnak tényleges együttműködést kialakítani.
	A kérelem beadásának határideje a felsőbb éves hallgatók esetében május 17-e 17 óra. A felvételi kérelmet azon kollégium igazgatójához kell benyújtani, amelybe a hallgató az elhelyezését kéri. A jelentkezés elé a Szabályzat korlátot állít azáltal, hogy a hallgató a kérőlapját egyidejűleg csak egy, az általa tetszőlegesen kiválasztott kollégiumba nyújthatja be. Ezen előírás megsértése azt a következményt vonja maga után, hogy a hallgató az ELTE egyetlen kollégiumába sem vehető fel.
	Az elmúlt években általánosan érvényesült az  - a Ftv.-ben és a Szabályzatban rögzítetteknek - megfelelő gyakorlat, hogy a kérőlapon megjelölt kollégium DB-a évente, június 4-ig javaslatot tett - a rászorultság, a közösségi tevékenység, a tanulmányi munka szempontjaira tekintettel - az elhelyezésre jogosult hallgatók felvételére a Kari Kollégiumi Felvételi Bizottságnál, amely a kollégiumi kérelmek elbírálására jogosult. A vizsgálatot végzők - a hallgatók elmondása alapján - ugyanakkor azt tapasztalták, hogy jelenleg a kollégiumi felvételi kérelmek tárgyában való határozathozatal során a BD döntő jelentőségű javaslatának tényleges figyelembevételére nem kerül sor minden esetben. Ebből következik, hogy a kollégiumban élők participációs jogának a sérelme,  a hallgatóknak a véleménynyilvánítás szabadságához fűződő alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot idéz elő, és figyelemmel arra, hogy a Szabályzat egyben az intézmény működését meghatározó alapdokumentum, veszélyezteti az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság elvének maradéktalan érvényesülését is.
	A Szabályzat értelmében a Kari Kollégiumi Felvételi Bizottság tagjait egyrészt a kollégiumok azon igazgatói alkotják, amelyekben a kar hallgatói kollégiumi elhelyezést nyerhetnek, másrészt a kar illetékes vezetője - aki egyben a Bizottság elnöke is -, valamint a kar hallgatói önkormányzatának megfelelő számú képviselői.
	A pályázatok elbírálása azonos módon - a Szabályzatban megjelölt szempontok alapján - történik az ELTE összes kollégiumában. Ennek megfelelően a Vezér úti Kollégiumban is az általános gyakorlat érvényesült, amely szerint a jelentkezési lapon szereplő adatok elbírálásakor elsődlegesen a hallgató által igazolt szociális helyzetet veszik figyelembe, emellett azonban fontos szempontot jelent a karon végzett, illetve kollégiumért tett közösségi tevékenység, továbbá a legutóbbi érvényes félév átlaga alapján számított tanulmányi eredmény is, ideértve a tanulmányi versenyen elért teljesítményt, publikációt, stb. A vizsgálatot végzők tapasztalata szerint a hallgatók nem ismerik megfelelően a kollégiumi felvétel során alkalmazott pontozási rendszert.
	A Kari Kollégiumi Felvételi Bizottság a felvételi kérelem tárgyában hozott döntéséről június 14-ig értesíti a pályázókat. A felvett hallgatók névsoráról egyfelől az egyes kollégiumokban, a kari Dékáni Hivatalokban és a kari HÖK irodában kifüggesztett hirdetmény útján lehet tájékozódni, másfelől a kollégiumi nevelőtanároktól kérhető felvilágosítás. Azoknak a hallgatóknak, akik felbélyegzett és értesítési címmel ellátott borítékot mellékeltek, írásbeli értesítést is küldenek.
	A Szabályzat rendelkezésével összhangban, a felvétel tárgyában hozott döntésről minden esetben határozatot készítenek, amelyek megfelelnek az alakszerűség követelményeinek. Az elutasítást kimondó határozat rendelkező része tartalmazza a jogorvoslati eszközök igénybevételének lehetőségére történő utalást, azaz a fellebbezés benyújtásának határidejéről, helyéről és formájáról való tájékoztatást. A Szabályzat értelmében a kollégiumi felvételi kérelmet elutasító határozat ellen június 28-ig lehet fellebbezni. A fellebbezések eredményéről a hallgatókat július 12-ig írásban értesítik.
	A férőhelyek szétosztása során - lehetőségeikhez mérten - segítik a házastársak egy szobában történő elhelyezését. Erre azokban a kollégiumokban van elsősorban lehetőség, ahol kétágyas szobák is vannak. A jelentkezés során a hallgatók házastársi viszonyukat igazolni nem kötelesek, azonban a hallgatók az esetek 99 %-ában benyújtják a házassági anyakönyvi kivonatuk másolatát, amivel egyidejűleg azt is igazolják, hogy önfenntartók és így nagyobb az esélyük a kollégiumi felvételre. Az élettársak ilyen elhelyezési kedvezményben nem részesülnek.
	A határozat indokolása az elutasítás okának magyarázatát a következő lehetőségek közüli választásra redukálja: helyhiányra való hivatkozás, hiányos kérelem, nyilvántartás alapján a kollégiummal szemben fennálló tartozás. Az esetek többségében a helyhiányra való hivatkozás képezi az elutasítás alapját. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyetteséhez az ELTE kollégiumi felvételi eljárásával kapcsolatban érkezett panasz éppen az elutasítást kimondó határozat indokolásának hiányosságát érintette. (OBH 6030/1997. számú ügy.)
	Az elsőéves hallgatókra irányadó kollégiumi felvétel eljárási rendje csupán néhány

vonatkozásban tér el a Szabályzatban foglalt általánosan érvényes szabályoktól. A Dékáni Hivatal az első évfolyamos vidéki hallgatókat az egyetemi felvételi értesítéssel egyidejűleg megküldött formanyomtatvánnyal, írásban automatikusan tájékoztatja a kollégiumi felvételi kérelem benyújtásának határidejéről. A felvételi vizsgák elhúzódása miatt a sikeres felvételről szóló értesítést csak július közepén kapják meg a hallgatók.
	Az adatlap a szociális helyzet, az anyagi és jövedelmi viszonyok igazolását ugyanolyan módon követeli meg, mint a felsőbb éves hallgatók esetében. A pályázati lapot válaszborítékot mellékelve - a Rektori Hivatal Oktatási és Tudományszervezési Osztályán kell benyújtani, legkésőbb augusztus 13-ig. A kérelmeket a Kari Kollégiumi Felvételi Bizottság bírálja el, elsősorban a szociális helyzet és a felvételi eredmények értékelése alapján. A pályázatok elbírálására azonban csak augusztus 20. után kerülhet sor ténylegesen, mert az elbírálásra jogosultak csak ekkor térnek vissza a nyári szabadságukról. Így a kollégiumi felvételi kérelem tárgyában hozott döntésről csupán augusztus végén értesíti a vidéki hallgatókat a kari Dékáni Hivatal.
	Az Ftv. 34.§ (3) bekezdése ugyan előírja, hogy a Szabályzatban biztosítani kell, hogy a ... hallgatókat ... érintő döntés ellen ... az érintettek, illetőleg a jogosultak az intézményen belül jogorvoslattal élhessenek, ennek ellenére az ELTE Szabályzata effektíve nem biztosít fellebbezési lehetőséget az első évfolyamos vidéki hallgatók számára az elutasított kollégiumi kérelem tárgyában. Az igazgató elmondása szerint azért nincs értelme fellebbezési helyet biztosítani az első évesek részére, mert elméletileg csak abban az esetben juthatnának férőhelyhez, ha az elhelyezésre egyébként jogosult hallgató a rendelkezésre álló 8 napon belül nem foglalja el a férőhelyét. A vizsgálat megállapítása szerint az első évfolyamos hallgatók által az elutasító határozat ellen igénybe vehető fellebbezés - jogszabály ellenére történő - 
kizárása a jogorvoslathoz való alkotmányos joggal, valamint az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot idéz elő.
	A kollégiumi kérelem elutasításáról szóló dékáni hivatali értesítést az első évfolyamos. vidéki hallgatók késve, tulajdonképpen csak a tanév kezdetét megelőző 1-2 hét során kapják kézhez. S mivel ténylegesen nincs lehetőség a jogorvoslat igénybevételére, gyakorlatilag egyben ugyanennyi idő áll rendelkezésükre, hogy a lakhatásukról saját maguk gondoskodjanak.
	A felvételt benyújtott, de férőhely hiányában elutasított hallgatókról a Kari Kollégiumi Felvételi Bizottság ún. elsőbbségi listát készít. A tanév során megüresedő helyekre felvehető hallgatókról - az elsőbbségi lista alapján - a kollégium igazgatója dönt.
	Az kollégiumi elhelyezés időtartama 10 hónap.

2.5. Ajánlások a kollégiumban tapasztaltak alapján:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21.§ (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben a Vezér úti Kollégium igazgatójánál kezdeményezem, hogy a vizsgálat által az intézmény működésével összefüggésben feltárt alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében gondoskodjon

- a célnak megfelelő tanulószobák kialakításáról, vagy a lakószobákban található íróasztalok számának a hallgatói létszámhoz való igazításáról,
- az épületben lévő, statikai szempontból fontos, ugyanakkor rossz műszaki állapotú tartóelemek karbantartásáról,
- a vizesblokkok leromlott állapotának helyreállításáról.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20.§ (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben felkérem az Eötvös Loránd Tudományegyetem rektorát, hogy a kollégiumi felvétel eljárási rendjével összefüggésben feltárt alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében, az egyetemi Kollégiumi Szabályzat 5. § (1) bekezdésében biztosított felügyeleti jogkörében gondoskodjon
- arról, hogy az első évfolyamos hallgatók az elutasított kollégiumi kérelmek ellen tényleges jogorvoslattal élhessenek,
- a kollégiumi diákbizottság javaslattételi jogának érvényre juttatásáról.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben ajánlással fordulok az Eötvös Loránd Tudományegyetem rektorához a Vezér úti Kollégium igazgatói állásának betöltésével összefüggésben feltárt alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság orvoslása érdekében. Kezdeményezem, hogy az egyetemi Kollégiumi Szabályzat 9.§ (3) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva, gondoskodjon a vizsgálat során megállapított összeférhetetlenség megszüntetéséről.
IV. Összefoglaló

	A felsőoktatási intézményekhez tartozó kollégiumok - ma Magyarországon - olyan szállást biztosító és az ehhez kapcsolódó szolgáltatások jellemző körét nyújtó, sajátos nevelési-oktatási intézményformát képeznek, amelyek a tagjaikat - felvételi, szelektív eljárás keretében - elméletileg szociális, tehetséggondozó motivációk alapján választják ki.
	A felsőoktatási hallgatók részére nyújtható támogatások és juttatások jelenleg irányadó struktúrája differenciált. E rendszer részeként szabályozza és határozza meg a felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény, továbbá a törvény felhatalmazása alapján megalkotott l44/1996. (IX.17.) Kormányrendelet a felsőoktatási intézmények azon nappali tagozatos hallgatóinak körét, akik a szorgalmi és vizsgaidőszakban (az intézményi Szabályzatban megállapított elvek szerint) természetbeni juttatásként kollégiumi (diákotthoni) elhelyezésre jogosultságot szerezhetnek.
	A kollégiumi elhelyezés biztosításának szükségessége a fenntartó egyetem vagy főiskola közintézeti jellemzőiből eredő következményként is felfogható. Tudniillik a felsőfokú oktatási intézmények olyan közcélú funkciókat, közérdekű szolgáltatásokat is megvalósítanak a törvényben meghatározott tudományos, kulturális, szociális, oktatási feladatok révén, amelyek a hallgatókat állampolgári és emberi jogként illetik meg.
	A közcélú, elsődlegesen szociális funkció ellátására hivatott intézmények esetében általában nem hagyható figyelmen kívül a társadalmi folyamatok komplexitása sem. A társadalmi változás (mobilitás) prognózisából következően, a felsőoktatás struktúráján belül működő kollégiumi intézményhálózat is csak abban az esetben tekinthető társadalomképesnek, ha az adott differenciált társadalmi környezetben lejátszódó - esetlegesen negatív hatású - folyamatok által kialakított elvárásoknak is meg tud felelni.
	Az ifjúság érdekeinek védelmét az Alkotmány 16.§-a garantálja. Ezen alkotmányos védelem egyik szegmensét alkotja az ifjúság létbiztonságának és szociális biztonsága feltételeinek állami feladatként való megvalósítása. A Magyar Köztársaság - az Alkotmány 70/A.§ (3) bekezdése szerint - a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.
A vizsgálat konkrét eredményeinek ismertetése előtt fontosnak tartjuk - a kérdéskör relevanciáját alátámasztandó - néhány, a hallgatók kollégiumi elhelyezésével kapcsolatos statisztikai adat kiemelését. 1985-ben a felsőoktatási hallgatók 47,6 %-ának, 1996-ban pedig már csak 32,1 %-a számára biztosítottak diákotthoni férőhelyet. 1998-ban ez az arány tovább csökkent, 28 %-ra. Mindezzel azt az állapotot kívántuk tükrözni, hogy míg a felsőfokú szakemberképzésben résztvevők aránya évről évre folyamatosan emelkedik, addig a megnövekedett igények ellenére az egyetemek és a főiskolák számára rendelkezésre álló kollégiumi férőhelyek száma évek óta változatlan maradt.
	A vizsgálatok alkalmával szerzett tapasztalatok értékelése és rögzítése során figyelemmel voltunk arra, hogy a néhány helyen végzett vizsgálat eredményéből nehéz teljes képet adni és átfogó következtetéseket levonni, de mindenesetre ahhoz hozzásegítenek bennünket, hogy megpróbáljuk szignalizálni a diákotthonokban élő, illetve a kollégiumokba felvételüket kérő hallgatók alkotmányos jogainak érvényesülése kapcsán felmerült lényeges problémákat.
	A vizsgálat átfogó jellegéből adódóan a következő megállapítások elsődlegesen a helyszíni vizsgálatok tapasztalataira épülnek, de nem kizárólag a vizsgálattal érintett helyszínekre vonatkoznak.
	Fontosnak tartjuk rögzíteni, hogy a vizsgálati eredményeink a felsőoktatási intézményrendszeren belül lezajlott integrációs átszervezéseket megelőző állapotokat tükrözik.
	Le kell szögeznünk azt is, hogy a vizsgálat során egyáltalán nem találtunk a felsőoktatási intézményekhez tartozó kollégiumok tárgyi-működési körülményeire vonatkozóan jogszabályi előírásokat. Így tulajdonképpen az analógia eszközével élve, minimális törvényi követelményszintként a nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló
11/1994. (VI. 8) MKM rendelet kollégiumokra irányadó rendelkezéseit állítottuk fel a felsőoktatási kollégiumokkal szemben is.
	Altalánosságban megállapítható volt, hogy a kollégiumnak helyt adó épület arculatát, alkalmasságát, működési koncepciójának kialakítását számos tényező együttesen befolyásolja, többek között olyanok, mint az intézmény előre determinált és csak nehezen változtatható adottságai, tárgyi körülményei, valamint a fenntartó felsőoktatási intézmény hagyományai, kvalitásai, anyagi bázisa.
	A kollégiumok által nyújtott elhelyezés körülményei körében szerzett tapasztalataink alapján elmondható, hogy a Kiss Árpád Kollégium 37 - megközelítőleg 30 m2 alapterületű négyágyas lakószobában, összesen 144 férőhelyet tart fenn és így itt az egy főre jutó lakóterület körülbelül 7,5 m2. Az eredetileg munkásszállóként funkcionáló Vezér úti Kollégium 360 fő elhelyezését képes biztosítani olyan - eltérő nagyságú (12-18 m2) lakószobákban, ahol egy főre átlagosan 4,5-6 m2 lakóterület jut.

	A kollégium céljára szolgáló épületek belső, műszaki állapota sok tekintetben nem kielégítő, sőt bizonyos esetekben kifejezetten rossznak minősíthető. A Kiss Árpád Kollégium lakószobái átalakításra és felújításra szorulnak a helyiségek állaga, valamint a berendezési és felszerelési tárgyak elhasználódottsága miatt, ezen kívül a lakókörnyezet is meglehetősen sivár, rendezetlen és zsúfolt. Mindkét kollégiumban megállapítható volt, hogy a folyosók falai koszosak, foltosak, festésre szorulnak, esetenként a plafonról is hullott a vakolat, továbbá a közösségi helyiségek padlózatát borító PVC igénybevett és elhasználódott.
	Vizsgálatunk során tapasztaltuk, hogy a Vezér úti Kollégiumban található vizesblokkok állaga nem kielégítő. Ugyanis a nemrég elvégzett rekonstrukciók ellenére a zuhanyzóhelyiségek falain és mennyezetén vizesedés folytán és a megfelelő szellőzés hiánya miatt penészesedés jelentkezett, aminek következtében a plafonról folyamatosan hullott a vakolat, ezen kívül a padozat is több helyen pótlásra szorult. A kiszolgáló helyiségek leromlott, rossz műszaki állapota miatt előállt helyzet a kollégiumban élők egészséges környezethez való alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot okoz.
	Aggasztónak találtuk továbbá azt is, hogy az épület néhol egyáltalán nem tekinthető
biztonságosnak, hiszen az építészeti szempontból jelentősséggel bíró áthidaló tartóelem esetleges leválása a kollégium lakóinak élethez való sérthetetlen és elidegeníthetetlen alkotmányos jogát, valamint a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alapjogát veszélyeztetve visszásságot idéz elő.
	Mindkét vizsgált intézményben a lakószobákat tanulásra alkalmatlannak minősítettük, mivel egyik kollégiumban sem gondoskodtak a tanuláshoz feltétlenül szükséges felszerelési tárgyak jogszabályi előírásoknak megfelelő mértékben való biztosításáról. A Kiss Árpád Kollégiumban a szobák neonvilágítása - olvasó vagy asztali lámpák hiányában - esténként nem elegendő az olvasáshoz, műszaki rajzoláshoz, a másik diákotthon szobáiban pedig nem a létszám figyelembevételével szerezték be a szükséges íróasztalokat. Ugyanakkor egyik kollégiumban sem történt meg a - célnak megfelelő - tanulószobák kialakítása. Következésképpen a tanulószobák kialakításának elmulasztásával egyidejűleg a szükséges és alapvető felszerelési tárgyak jogszabályban előírt mértéktől eltérő számban történő beszerzése, a művelődéshez és a tanuláshoz való alkotmányos joggal összefüggésben visszásnak minősíthető.
	A vizsgálat alá vont kollégiumok lakószobái - tárgyi feltételek aspektusából - eltérő (alap)felszereltséget tükröztek. A közösségi célokat szolgáló helyiségek, a könyvtár, a számítástechnikai labor kialakítása, a sportolási lehetőségek, sporteszközök biztosítása mindkét intézményben megtörtént.
	A fegyelmi eljárások elemzése során a vizsgálat megállapította, hogy a Kiss Árpád Kollégiumban a kollégium rendjét, szabályait megszegő hallgatók fegyelmi ügyeiben, a fegyelmi büntetések kiszabása (pl. kizárás) néhány esetben szóbeli megállapodás alapján történt. Mivel az Ftv. szerint a hallgató kizárólag fegyelmi határozatban - amely ellen biztosított a fellebbezés lehetősége - részesíthető fegyelmi büntetésben, így az ezzel ellentétes módon hozott, ugyanakkor fegyelmi büntetést kiszabó határozat ellen igénybe vehető jogorvoslati lehetőség kizárása a jogorvoslathoz való alkotmányos joggal, valamint az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében biztosított jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben megalapozza a visszásság megállapítását. A Vezér úti Kollégium rendje ellen sértő hallgatókkal szemben indított fegyelmi eljárásra vonatkozó

dokumentumokat nem találtunk, mivel kifejezetten kollégiumi eseményekkel összefüggésben indult fegyelmi mind a mai napig nem zárult le az Eötvös Loránd Tudományegyetemen.
	Némelyik kollégium Fegyelmi Szabályzatának elemzése során azt tapasztaltuk (pl. az OBH 3724/1999. számú ügyben, a Magyar Nyelvi Intézet Nándorfejérvári úti Kollégiumának Szabályzata kapcsán), hogy a fegyelmi büntetések alapjául szolgáló cselekmények körének megvonása túl széles körben történt. Az említett Szabályzat alapján fegyelmi büntetésben részesülhet például az a hallgató, aki a folyosón vagy a lépcsőházban leülve elállja a menekülési útvonalat, aki csúnyán beszél, valamint az, aki a lakószobában vasal és az is, aki az ágyneműjét nem húzza fel vagy huzat nélkül használja, stb. A vizsgálat tapasztalatai alapján meg kell jegyeznünk. hogy az intézményeknek a Fegyelmi Szabályzatok megalkotása, illetve a fegyelmi vétség alapjául szolgáló - kollégiumi jogviszonyból származó - kötelezettségszegés fogalmának meghatározásakor figyelemmel kellene lenniük arra, hogy csak az olyan szabályszegés vonhatja maga után a - bármilyen - felelősség megállapítását, amely a társadalom tagjainak nagy többsége által helytelenített magatartás útján következik be.
	A vizsgálat során kollégiumi hallgatói önkormányzattal mindenhol taláIkoztunk, mivel mindkét esetben a kollégiumi rendszer lényeges elemét képezi a participáció, vagyis a hallgatók vezetésben való részvételének a biztosítása. Tapasztalatunk szerint a nyilvánosság kontrollja és annak biztosítása, hogy az érdekeltek képviselőit érdemben bevonják a döntéshozatali folyamatokba, elengedhetetlennek látszik.
	A kollégiumi kérelmek elbírálásának rendjére, szempont- és feltételrendszerére minden esetben a Kollégiumi Szabályzat tartalmaz rendelkezéseket. A Kiss Árpád Kollégium a Könnyűipari Műszaki Főiskola körülbelül 1400, kollégiumi férőhelyet igénylő vidéki hallgatójának csupán 10-12 %-át tudja elhelyezni. A felvételt nyert hallgatók közül - évek óta - 112 a nők és 32 a férfiak aránya. A vizsgálat megállapította, hogy a felvehető férfihallgatók létszámát előre, meghatározott számban maximáló felvételi gyakorlat - amely nyilvánvalóan a koedukált szintek hiányából következik - és ebből eredően az elbírálás folyamán kialakult nemek közötti, eleve egyenlőtlen esélyek, az Alkotmány 70/A.§ (1) bekezdésében rögzített hátrányos megkülönböztetés tilalmával összefüggésben visszásságot okoz.
	Hasonlóképpen visszásságot idéz elő a családhoz való alkotmányos joggal összefüggésben, a házastársak együttes elhelyezése lehetőségének abszolút kizárása is.
	Az Eötvös Loránd Tudományegyetem a rendelkezésére álló 8 kollégiumában az összes hallgatója 10-15 %-ának, azaz a vidéki hallgatók 31,4 %-a (vagyis 2689 fő) részére tud kollégiumi férőhelyet biztosítani. Változó a kollégiumba felvehető első évfolyamos hallgatók arányszámának megállapítása, általában a kollégiumi férőhelyek 16-20 %-át (ld. JPTE, ELTE) biztosítják számukra. A kollégiumokba való jelentkezés minden esetben azonos módon, vagyis kollégiumi felvételi adatlap segítségével történik.
	A kollégiumi felvételi eljárás során figyelembe vett, szükséges adatok alátámasztása érdekében csatolni kell a formanyomtatványon feltüntetett okiratokat és igazolásokat. A vizsgált intézmények az elbírálásnál irányadó pontozási rendszer főbb elveit eltérően, különböző szempontokat követve alakították ki. A vizsgálat megállapította, hogy egyes intézményekben a szociális helyzet figyelembevételére csak végső esetben (pl. JPTE), vagy pedig egyáltalán nem (KMF Kiss Á. Koll.) kerül sor. A kérelmek elbírálásának módja

minden esetben eltér az első évfolyamos, illetve a felsőbb éves hallgatók esetében.
	Ugyanakkor azt tapasztaltuk, hogy a KMF Kiss Árpád Kollégiumában a pályázók kiválasztása során a szociális helyzet, mint alapvető kritérium figyelembevételére csak és kizárólag az elsőéves hallgatók esetében kerül sor. A felsőbb évfolyamos hallgatók esetében az elhelyezésre való jogosultság megállapításánál figyelmen kívül hagyják az anyagi helyzet, a rászorultság szempontjait, továbbá nélkülözik a szociális helyzetben időközben bekövetkezett változás - különösen a súlyosbodás - tényének érdemi elbírálását és csak a tanulmányi eredményt, közösségi aktivitást, valamint a kollégiumi együttélési normák, magatartási szabályok betartására való hajlandóságot veszik alapul. A vizsgálatot végzők szerint a kollégiumi felvétel eljárási rendszer ilyen módja a hallgatók szociális biztonsághoz való alkotmányos jogával összefüggésben visszásság megállapítását indokolja.
	Általánosságban megállapítható, hogy az intézmények a kérőlapon feltüntetett adatok valóságtartalmát nem tudják megfelelően ellenőrizni, annak ellenére, hogy mindkét vizsgált kollégium fenntartója megtartotta magának azt a jogot, hogy a kérőlapon szereplő adatok ellenőrzésére az érintett hallgató lakóhelye szerint illetékességgel rendelkező helyi önkormányzat jegyzőjével környezettanulmányt végeztessen. A megkeresés annak felderítésére irányul, hogy a mellékelt jövedelemigazolásban feltüntetett adatok a család életszínvonalával összhangban állnak-e.
	A kollégiumi felvételről, illetve a kérelmek elutasításának tényéről nem mindenhol döntenek határozati formában és az esetek többségében a helyhiányra való hivatkozás képezi az elutasítás alapját, indokolását. Minden olyan esetben megállapítható volt a visszásság a jogorvoslathoz való alkotmányos joggal, valamint az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben, amikor a jogszabályi előírások ellenére a hallgatók számára egyáltalán vagy effektíve nem biztosítottak a sérelmes döntések ellen igénybe vehető jogorvoslatot.
	Megállapítható volt továbbá az, hogy a felvételi vizsgák elhúzódása miatt az első évfolyamos vidéki hallgatók kollégiumi kérelmeinek elbírálására is csak késve, leghamarabb augusztus 20. körül kerülhet sor.

V. Ajánlások

	A jelentésben foglalt megállapítások alapján a felügyeleti szervnek, a fenntartónak és az intézményeknek tett konkrét ajánlásokon kívül a felsőoktatási intézményekhez tartozó kollégiumban élő hallgatók alkotmányos emberi jogainak érvényesülése és védelme érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 25.§-ában biztosított jogkörömben a következő ajánlást teszem.
	Kezdeményezem, hogy az oktatási miniszter a feladat- és hatásköréről szóló 162/1998. (IX. 30.) Korm.rendeletben biztosított ágazati irányítási jogkörében a felsőoktatási kollégiumok tárgyi és működési körülményeire vonatkozó jogi szabályozás hiánya miatt előállt visszás helyzet megszüntetése érdekében. - a felsőoktatási intézmények autonómiáját érintetlenül hagyva, illetve azt nem korlátozva - módosítsa a nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló 11/1994. (VI. 8.) MKM rendeletben foglaltakat, a jogszabály hatályának a felsőoktatási kollégiumokra való kiterjesztése révén, vagy pedig külön jogszabályban - az előbbi rendelet analógiájára - dolgozza ki a felsőoktatási kollégiumok működéséhez elengedhetetlenül szükséges tárgyi eszközök és feltételek biztosításának kereteit.

Budapest, 2000. április 14.
	
Dr. Polt Péter