OBH 5971/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Tasnádiné dr Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása:

A hivatalhoz írt beadvány sérelmezi, hogy a 89/1991. (VII.12.) Korm. rendelet előírásaival ellentétben a Polgármesteri Hivatal álláspontja szerint nem jár közműfejlesztési támogatás, gázvezetéknél a csatlakozó vezetékhálózatnak a telekhatáron kívül részére, a víz-, és csatornahálózatnál   az üzemeltető kezelésében lévő részre.

Alkalmazandó jogszabályok.

a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény / továbbiakban Ötv/

89/1991. (VII.12.) Korm. rendelet a közműfejlesztések támogatásáról
1. § (1) Ha a magánszemély közműfejlesztéshez – új közmű építéséhez, illetve meglévő közmű kapacitásnövelése érdekében annak bővítéséhez – pénzbeli befizetéssel hozzájárul, az állami költségvetés az erre a célra befizetett összeg 15%-át visszatéríti. A pénzbeli hozzájárulás összege nem nyújthat fedezetet a közműfejlesztési beruházást terhelő és visszaigényelhető előzetesen felszámított általános forgalmi adóra.
2. § E rendelet alkalmazásában közmű
a) az elektromos hálózat: a villamos-teljesítményigények üzembiztos kielégítéséhez szükséges elosztó vezetékhálózatnak,
b) a gázvezeték: a gázfogadó állomáshoz csatlakozó vezetékhálózatnak
a telekhatáron kívüli része,
c)
d) a víz-, és csatornahálózat: a helyi közcélú víziközmű-létesítményeknek az üzemeltető kezelésében lévő része,
e) út: a szilárd (kő, beton, aszfalt) burkolatú közút és a közterületen lévő járda.

1994. évi XLI. törvény
a gázszolgáltatásról, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 3/1995. (I. 20.) Korm. rendelettel

3.§ f) gázelosztó vezeték: az a csővezetékrendszer - a hozzá tartozó nyomáscsökkentő és szabályozó berendezésekkel -, amely a gázátadó állomás kilépő oldalától indult, és a fogyasztó telekhatáránál ér véget.
Gszt. 19. § (1) Gázelosztó vezetéket csak gázszolgáltató tarthat üzemben.

38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről

2.§ 9. ivóvíz bekötővezeték: az ivóvízszolgáltatásba bekapcsolt ingatlanra a szolgáltatást biztosító, a törzshálózattól a bekötési vízmérőt követően a vízmérési helyen beépített elzárószerelvény vízmérő felőli csatlakozó pontjáig, ennek hiányában a vízmérőt követő 10 cm-es vezetékszakasz végéig, bekötési vízmérő hiányában, a telekhatárig terjedő vízvezeték és annak tartozékai;
28. szolgáltatási pont:
a) ivóvízszolgáltatási pont: az ivóvíz bekötővezetéknek a fogyasztó felőli végpontja,
b) szennyvízelvezetés szolgáltatási pont: a szennyvíz bekötővezetéknek a fogyasztó felőli végpontja;

11. § (1) Az ivóvíz bekötővezeték létesítéséről és a szükséges eszközökről, művekről a megrendelő költségére a szolgáltató gondoskodik. Üzembe helyezett ivóvíz törzshálózaton a bekötési vízmérő felszerelését, cseréjét, leszerelését, valamint a csatlakozás készítését a szolgáltató vagy megbízottja végzi.

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése: " A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 70/A. § (1) bekezdése: A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.
(3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.

Egyéb :
9/1992. (I. 30.) AB határozat
  
3. A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam - s elsősorban a jogalkotó - kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is.

26/1992. (IV. 30.) AB határozat

Az Alkotmánybíróság elvi éllel mutat rá arra, hogy a világos, érthető és megfelelően értelmezhető normatartalom a normaszöveggel szemben alkotmányos követelmény. A jogbiztonság - amely az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság fontos eleme - megköveteli, hogy a jogszabály szövege értelmes és világos, a jogalkalmazás során felismerhető normatartalmat hordozzon.

A vizsgálat megállapításai

Az önkormányzat polgármesteri hivatalának álláspontja szerint a meglevő gázvezeték gerincvezetékére való utólagos rákötés fogalmilag nem sorolható be a 89/1991. (VII.12.) Korm. rendelet 1.§ (1) bekezdésébe foglalt két feltétel egyikébe sem. 
A hivatal álláspontját az Állami Számvevőszék V-1002-73/1996. sz. jelentésében megfogalmazott tiltásra alapozza. Az Állami Számvevőszék álláspontja szerint  egy már meglévő közműre történő rácsatlakozás nem eredményez kapacitásnövekedést, emiatt ez közműfejlesztésnek sem minősülhet. Ebből következően az ezzel kapcsolatos költségek 15 %-a nem igényelhető vissza. 
A pénzügyminisztérium  5261/97 sz panaszosnak írt levelében viszont egyetért a panaszos  jogértelmezésével. A pénzügyminisztérium tájékoztatása szerint  a vonatkozó kormányrendelet 1.§ (1) bekezdés szerinti közműfejlesztés fogalmába, mindaz beletartozik, ami a kormányrendelet 2.§-a alapján - a kapcsolódó szakmai jogszabályok értelmében - a szolgáltató, üzemeltető és nem a tulajdonos tevékenységi körébe tartozik.

Az idézett kormányrendelet 1. §-ában a támogatás tárgyi hatályát  "új közmű építése, illetve meglévő közmű kapacitásnövelése érdekében annak bővítésében"  jelöli meg. 

A rendelet 2.§-a  a közműnek a gázvezeték telekhatáron kívüli részét határozza meg.
Megállapítottam, hogy a gáztörvény és a kormányrendelet más szavakkal határozza meg a gázvezeték fogalmát, de egyezően a telekhatáron kívüli vezetékrészt érti alatta. Ez a vezeték a Gszt 19.§-a értelmében  az üzemeltető tevékenységi körébe tartozik. A pénzügyminisztériumi jogértelmezés szerint így fejlesztésnek minősül a telekhatártól a gerincvezetékig épített bekötést szolgáló vezeték is.
Viszont kérdéses, hogy ez kapacitásnövekedést eredményez, vagy csak a meglevő kapacitás nagyobb arányú felhasználását eredményezi. A kormányrendelet 1.§ (1) bekezdése szerint új közmű építéséhez, illetve meglévő közmű kapacitásnövelése érdekében annak bővítéséhez kérhető visszatérítés. Így nem egyértelmű, hogy a meglevő kapacitás kihasználása érdekében épített "bekötő" vezeték közműfejlesztésnek minősül-e.

Hasonló a helyzet a víz - és csatornahálózat építésénél. A kormányrendelet közműnek az üzemeltető kezelésében lévő részét tartja, amely a  38/1995. (V. 5.) Korm. rendelet értelmében a szolgáltatási pontig tart. Így a bekötő vezeték még a szolgáltató érdekkörébe tartozik, és a pénzügyminisztériumi értelmezés szerint költség visszatérítés igényelhető. 

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében megállapított jogállamisághoz szervesen kapcsolódó jogbiztonság elvének érvényesülését akadályozza a nem egyértelmű jogi szabályozás. Az Alkotmánybíróság több esetben értelmezte a jogbiztonság elvének tartamát. A jogbiztonság megköveteli az egyértelmű, kiszámítható jogi szabályozást. A nem megfelelő megfogalmazás azt eredményezi, hogy ugyanolyan közművezeték egyik esetben közműfejlesztésnek minősül és támogatási körbe tartozó, másik esetben már nem támogatandó, mert utólag épült. A kormányrendelet célja, hogy támogassa azokat, akik a közműépítés költségeiből jelentős terhet vállalnak, és így elősegítik az állami, illetve önkormányzati feladatkörbe tartozó  fejlesztések megvalósulását. Nincs arra alap, hogy közműépítésben terhet vállalók között különbséget tegyenek attól függően, hogy a közműépítés utólag történt-e vagy sem. Ez diszkriminatív szabályozást jelentene.

A jogalkotó kötelessége, hogy az eltérő jogértelmezések kiküszöbölése érdekében pontos egyértelmű és diszkimináció mentes jogi szabályozást alakítson ki. A jogalkalmazói bizonytalanságot eredményező szabályozás általában sérti a jogbiztonságot - a konkrét esetben pedig az állampolgárok jogos érdekét is -  és így az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okoz. 

Az alkotmányos visszásság kiküszöbölése érdekében a következő ajánlást teszem:

Felkérem a Pénzügyminisztert, kezdeményezze a közműfejlesztések támogatásáról szóló 89/1991. (VII.12.) Korm. rendelet módosítását annak érdekében, hogy a rendelet tárgyi hatálya - összhangban a gáztörvény és a vízügyi jogszabályok előirásaival - egyértelmű legyen.

Budapest, 1998.október 27.

Dr. Polt Péter