OBH 5852/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző : dr. Németh Andrea

Az eljárás megindulása

	A panaszos sérelmezte, hogy a lakásfenntartási támogatásra irányuló kérelmét a Budapest Kőbányai Önkormányzat elutasította, és határozataival a szociális helyzetét lehetetlenné tette.
	A vizsgálat az Alkotmányban biztosított szociális biztonsághoz, a jogbiztonsághoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás

	A panaszos lakásfenntartási támogatás iránti kérelmét a Budapest Kőbányai Önkormányzat elutasította, arra hivatkozva, hogy a panaszos mint munkanélküli a felajánlott közhasznú munkát nem fogadta el. Így az, hogy a panaszos nem rendelkezik jövedelemmel önhibából ered, és a 28/1995. számú önkormányzati rendelet 14. § 4. pontja valamint a 28. § (3) 1. pontjának értelmében aki önhibából nem rendelkezik jövedelemmel, az lakásfenntartási támogatásra nem jogosult.
	A panaszos a határozat ellen 1997. február 20-án fellebbezést nyújtott be.
	A képviselőtestület 1997. április 17-én kelt határozatában az elsőfokú határozatot helyben hagyta.
	A panaszos 1997. június 4-én fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, sérelmezve az önkormányzat határozatait.

Az ügy jogszabályi háttere

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról

4. § Az 1-3. §-ban biztosított önkormányzati jogok minden helyi önkormányzat tekintetében egyenlőek.
11. § (2) A polgármester (főpolgármester), valamint a képviselő-testület bizottságának, részönkormányzat testületének önkormányzati jogkörben hozott hatósági határozata ellen a képviselő-testülethez lehet fellebbezést benyújtani.
62. § (2) A főváros kétszintű önkormányzata (a továbbiakban: a főváros önkormányzati rendszere) a főváros és kerületei önkormányzataiból áll.
63. § (1) A főváros és a fővárosi kerület törvényben meghatározott önálló feladat- és hatáskörű települési önkormányzat. A fővárosi kerületi önkormányzat - törvény keretei között - önállóan gyakorolja a települési önkormányzatokat megillető feladat- és hatásköröket. 
(2) A fővárosi önkormányzat ellátja azokat a kötelező és önként vállalt helyi, települési önkormányzati feladat- és hatásköröket, melyek a főváros egészét vagy egy kerületet meghaladó részét érintik, valamint amelyek a fővárosnak az országban betöltött különleges szerepköréhez kapcsolódnak, e körben rendeletalkotási jog illeti meg. Az önkormányzati feladat- és hatáskört megállapító törvény - az (1) bekezdésnek megfelelően - meghatározza, hogy az a fővárosban a fővárosi, illetve a kerületi önkormányzat feladata, hatásköre.
63/A. § A fővárosi önkormányzat feladat- és hatásköre különösen
b) ellátja a lakásgazdálkodással kapcsolatos feladatokat, ennek keretében: elkészíti a lakásépítési és lakásrehabilitációs tervet és összehangolja megvalósítását; meghatározza a lakásépítés támogatásának rendszerét, létrehozza az önkormányzati tulajdonú lakásokra vonatkozó lakbérövezeteket, dönt a lakbérmegállapítás és a lakásfenntartási támogatás elveiről, szabályozza az önkormányzati lakáshoz jutás és az önkormányzati tulajdonú lakások cseréjének feltételeit.

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

38. § (1) A települési önkormányzat lakásfenntartási támogatást nyújthat annak a családnak vagy személynek, aki a településen elismert minimális lakásnagyságot és minőséget meg nem haladó lakásban vagy nem lakás céljára szolgáló helyiségben lakik és lakás hasznosításából származó jövedelemmel nem rendelkezik.
(2) A lakásfenntartási támogatás megállapításának feltételeit, valamint a településen elismert minimális lakásnagyságot és minőséget a települési önkormányzat rendeletében határozza meg.

50/1995. (X. 20.) Főv. Kgy. rendelet az önkormányzati tulajdonban álló lakások lakbérövezeteiről, a lakbérmegállapítás és a lakásfenntartási támogatás elveiről, valamint a lakásépítés támogatásának rendszeréről

1. § (2) A rendelet II. fejezetének hatálya a Budapest területén fekvő lakások és önkormányzati lakások (továbbiakban: lakások) magyar állampolgárságú, vagy állandó tartózkodásra jogosító személyi igazolvánnyal rendelkező bevándorolt, vagy a magyar hatóságok által menekültként elismert természetes személy tulajdonosaira, haszonélvezőire, bérlőire és albérlőire terjed ki.
11. § (1) A támogatást a kérelmező a lakás, illetve tartózkodási helye szerint illetékes kerületi önkormányzattól igényelheti, mellékelve a kérelem benyújtását megelőző, legfeljebb egy évre vonatkozó lakásfenntartási kiadásai befizetésének igazolását.
(2) A jogosultság megállapításának feltétele: a kérelmező és a vele közös háztartásban élők írásbeli
a) nyilatkozata az összjövedelmükről és arról, hogy nem rendelkeznek olyan vagyonból származó jövedelemmel, amely lakásfenntartási kiadásaikat fedezné, valamint, hogy más önkormányzattól nem kapnak ilyen támogatást.
b) felhatalmazása, hogy a lakásfenntartási kiadások beszedésére jogosult szervezet az esetleges fizetési elmaradásról az önkormányzatot tájékoztassa,
c) igazolása a tényleges lakásfenntartási kiadásokról.

Budapest Kőbányai Önkormányzat 28/1995. számú rendelete a szociális rászorultságtól függő pénzbeli szociális ellátásokról
					
14. § 4. Nem állapítható meg lakásfenntartási támogatás annak a nagykorú keresőképes, munkanélküli személynek, aki az illetékes munkaügyi központtal az 1991. évi IV. tv. 25. § (3) bekezdésében szabályozott együttműködési kötelezettséget nem vállalja vagy neki felróható okból a munkaügyi központtal nem működik együtt, vagy bizonyíthatóan önhibájából nem rendelkezik jövedelemmel.
28. § (3) 1. Önhibából nem rendelkezik jövedelemmel, aki a (2) bek. 9. pontbeli feltételeknek nem felel meg, illetve bizonyíthatóan - indokolatlanul - nem törekszik arra, illetve nem tesz meg semmit annak érdekében, hogy saját (elsősorban kereső tevékenységből származó) jövedelemmel rendelkezhessen.

1972. évi V. törvény a Magyar Köztársaság ügyészségéről

14. § (1) Ha az ügyész a szervek jogerős, illetőleg végrehajtható rendelkezéseiben törvénysértést állapít meg, annak kiküszöbölése végett a törvénysértést elkövető szervhez vagy annak felettes (felügyeleti, állami törvényességi felügyeletét ellátó, a továbbiakban: felettes) szervéhez óvást nyújthat be. Az óvásban a megtámadott rendelkezés végrehajtásának felfüggesztését is indítványozhatja.
(3) Ha az ügyész az óvást egyedi ügyben hozott jogerős rendelkezés ellen annak közlését követő egy éven túl nyújtja be - amennyiben törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet másként nem rendelkezik - az óvás folytán tett intézkedés jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogokat nem sérthet.

Az érintett alkotmányos jogok

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.

44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényekben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti.

70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai

	A panaszos lakásfenntartási támogatás iránti kérelmét az önkormányzat arra hivatkozva utasította el, hogy a panaszos nem fogadta el a neki felajánlott közhasznú munkát, így neki felróhatóan nem rendelkezik jövedelemmel, ami a 28/1995. sz. önkormányzati rendelet értelmében a támogatásra vonatkozóan kizáró ok. 
	Az Ötv. és az Alkotmány rendelkezései megkülönböztetik a fővárosi és a kerületi önkormányzatokat. Különböző feladat és hatáskörrel rendelkeznek. A fővárosi önkormányzat az egész főváros területén látja el feladatait. Az Ötv. a lakásfenntartási támogatás elveinek meghatározását a főváros feladat -és hatáskörébe utalja, így a fővárosi közgyűlés rendeletében meghatározta a lakásfenntartási támogatáshoz  jutás feltételeit - a főváros összes lakására vonatkozóan.
	A Kőbányai Önkormányzat nem volt figyelemmel a Fővárosi Önkormányzat erre vonatkozó rendelkezéseire, és további feltételeket határozott meg, oly módon, mellyel állampolgárok csoportját zárta ki a támogatáshoz való jutás lehetőségéből, és ezzel  túllépte a törvényben meghatározott hatáskörét. A fővárosi közgyűlés rendeletéhez képest a kerületi önkormányzat rendelete nem határozhat meg negatív szűkítési feltételeket, vagyis a lakásfenntartási támogatás juttatása nem kapcsolható össze az együttműködési kötelezettséggel valamint nem függhet a lakásfenntartási támogatás az önhibától függő jövedelem kieséstől. Sem a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvény, sem a fővárosi közgyűlés rendelete nem írt elő együttműködési kötelezettséget a munkanélküli segélyen, a jövedelempotló  támogatáson és rendszeres szociális segélyen kívül más támogatási formáknál - így a lakásfenntartási támogatásnál sem. 
	Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése értelmében a helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal, így nem lehet ellentétes sem a közgyűlés rendeletével, sem a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvény rendelkezéseivel.

	Ez azt jelenti ha a közgyűlés rendelete felsorolja taxative a támogatáshoz jutás feltételeit a kerülti önkormányzat rendelete ezen túlmenően megszórító feltételeket nem határozhat meg.

	Az önkormányzat 28/1995. sz. rendelete sérti az említett alkotmányos jogelvet,  olyan helyzetet teremtett, melyben az állampolgárok szociális ellátáshoz való jogosultsága sérült.
	Mindez az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiság, jogbiztonság  valamint a szociális ellátásra való jogosultság elvének a sérülésével alkotmányos visszáságot okozott.

Ajánlás

Az 1993. évi LIX. tv. 23. § (1) bekezdése értelmében a következő ajánlással élek:

1. Felkérem a X. és XVII. ker. Ügyészség Vezetőjét, hogy kezdeményezze a konkrét ügy felülvizsgálatát, és tegye meg a szükséges intézkedéseket az alkotmányos visszásság kiküszöbölésére.

Az 1993. évi LIX. tv. 25. §-a értelmében a következő ajánlással élek:

2. Felkérem a Budapest X. ker. Önkormányzat Polgármesterét, hogy kezdeményezze az önkormányzat 28/1995. sz. rendeletének módosítását, annak érdekében, hogy a rendelet hatálya az 50/1995. sz. Főv. Kgy. rendelet szabályaival  összhangba kerüljön. 

Kérem a X. és XVII. ker. Ügyészség Vezetőjét, hogy az ajánlás 1. ponját illetően intézkedéséről az 1993. évi LIX. tv. 23. § (2) bekezdésében meghatározott 60 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Kérem a Polgármester Urat, hogy az ajánlás 2. pontját illetően intézkedéséről az 1993. évi LIX. tv. 25. §-ában meghatározott 60 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 1998. október 14.

Gönczöl Katalin