OBH 5766/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

A panaszos a beadványában sérelmezte, hogy az önkormányzat a szociális ellátások iránti kérelmeit elutasítja, illetve kérelmeire nem válaszol. 

Megállapított tényállás

A vizsgálat során a panaszos kérelmeinek elintézésével kapcsolatban tájékoztatást kértem az érintett önkormányzattól. A panaszos átmeneti segély iránti kérelmét az önkormányzat 1995 áprilisában elutasította, majd a határozatot saját hatáskörében módosította és a panaszosnak egyszeri átmeneti segélyt állapított meg. Az ügyfél a bíróságtól kérte a közigazgatási határozat felülvizsgálatát, arra hivatkozva, hogy a megállapított segély összege nem fedezi a fűtésdíjhátralékát. Kaposvár Városi Bírósága ítéletével a felperes keresetét elutasította és megállapította, hogy az átmeneti segély nem alanyi jogon járó ellátási forma, és annak összegét az önkormányzat a körülmények mérlegelésével és a rendeletben foglalt maximum összegre tekintettel állapítja meg. 

A panaszos 1996 folyamán öt alkalommal kért segítséget az önkormányzattól, ezek közül három esetben részesült átmeneti segélyben. 1997 folyamán szintén három alkalommal adott helyet az önkormányzat a kérésének és állapított meg számára átmeneti segélyt, lakásfenntartási támogatást, illetve átvállalta a fűtési díjhátralék egy részét. 

Átmeneti segély iránti kérelmeit az önkormányzat arra hivatkozással utasította el, hogy a panaszos fűtési hátralékot az adott évben egyáltalán nem fizetett, illetve arra, hogy panaszos lakásfenntartási támogatásban részesül.  

Alkalmazott jogszabályok

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

"2. § A szociális ellátás feltételeinek biztosítása - az egyének önmagukért és családjukért, valamint a helyi közösségeknek a tagjaikért viselt felelősségén túl - az állam központi szerveinek és a helyi önkormányzatoknak a feladata."

"25. § (1) A jogosult részére jövedelme kiegészítésére, pótlására pénzbeli szociális ellátás nyújtható.
(2)
(3) A települési önkormányzat szociális rászorultság esetén - a szociális alapellátás keretében - a jogosult számára időskorúak járadékát, munkanélküliek jövedelempótló támogatását, rendszeres szociális segélyt, lakásfenntartási támogatást, ápolási díjat, átmeneti segélyt állapít meg e törvényben, valamint az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek szerint (a továbbiakban együtt: szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások)."

"32. § (1) A szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások iránti kérelmet - ha e törvény másként nem rendelkezik - a kérelmező lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat polgármesteri hivatalánál vagy az önkormányzat rendeletében meghatározott önkormányzati szervnél kell előterjeszteni.
(2) A szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátásokról szóló határozatot a bíróság nem változtathatja meg.
(3) Ha e törvény másként nem rendelkezik, az önkormányzat rendeletben szabályozza az önkormányzati pénzbeli ellátások megállapításának, kifizetésének, folyósításának, valamint ellenőrzésének szabályait."

Siófok város Önkormányzata 14/1993. (V.27.) sz. rendelete Siófok város Önkormányzata által biztosított szociális ellátásokról és a szociális igazgatásról

"17. § (3) Nem biztosítható az intézményi térítési díjon kívül átmeneti segély azok részére, akik vagy akiknek családja 
...
- lakásfenntartási és fűtési támogatásban részesül." 

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról

"16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."

"29. § (1) E törvény alkalmazásában hatóság:
f) az igazságügyi szerv - kivéve a bíróságot -;"

Érintett alkotmányos jog

Alkotmány 70/E. § 

"(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai

Az országgyűlési biztos a tevékenységére irányadó 1993. évi LIX. törvény 16. §-a értelmében egy beadványt akkor vizsgálhat, ha valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében a beadványt tevőt alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az említett törvény szerint a bíróság nem minősül hatóságnak, ezért a panasznak a bíróság ítéletével érintett részét hatáskör hiányában nem vizsgáltam.

Az Alkotmánybíróság  26/1993. (IV. 29.) AB határozata szerint: "Az Alkotmány hivatkozott 70/E. § (1) bekezdése szerint a szociális biztonsághoz való jognak – magában az Alkotmányban kiemelt – tartalmi eleme, alkotmányos követelménye, öregség, betegség stb. esetére a megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogosultság biztosítása és garantálása. Ezt az ellátáshoz való jogot az állam a társadalombiztosítás és a szociális intézményrendszerek útján valósítja meg... Az Alkotmány 70/E. § (2) bekezdésének idézett rendelkezéséből tehát csak az következik, hogy az állam a polgárok megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogaik realizálása érdekében társadalombiztosítási és szociális intézményi rendszert köteles létrehozni, fenntartani és működtetni. Az Alkotmány azonban e rendszerek működésére vonatkozó alapvető elveket és szempontokat már nem határozza meg.... az Alkotmány a szociális biztonsághoz való jog alatt az állampolgárok megélhetéséhez szükséges ellátási jogosultságát nevesíti, amely nem az életszínvonal megőrzésére vonatkozó jogosultságot, hanem – összefüggésben az Alkotmány 17. §-ával – a szociális ellátásra vonatkozó állami kötelezettséget emeli alkotmányos tétellé."

A szociális ellátórendszer kialakítása és működtetése tehát az állam alkotmányos kötelezettsége. Törvény fakultatív és kötelező feladatot egyaránt megállapíthat a helyi önkormányzatnak. Fakultatív feladatmeghatározás esetén a helyi önkormányzat szabadon dönti el, hogy annak megvalósításából mennyit vállal. A szociális ellátásról való gondoskodás a települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében, ezen belül azonban maga határozza meg – a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően –, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el. Kötelező feladat esetén ilyen mérlegelési lehetősége nincs, azt teljesítenie kell, de a teljesítés módja, színvonala tekintetében a kötelező feladat megvalósításánál is rendelkezik önállósággal. A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény szerint a települési önkormányzat köteles gondoskodni a szociális alapellátásról.

A vizsgálat során megállapítottam, hogy az érintett önkormányzat eleget tett szociális ellátási kötelezettségének. Megalkotta a szociális ellátásokról szóló rendeletét, rendelkezik átmeneti segéllyel, mint a szociális alapellátás keretében rászorultság esetén nyújtható támogatási formával és lehetőségeihez mérten támogatta a panaszost. Nem sérti a szociális biztonsághoz való jogot és nem vezethet alkotmányos visszássághoz önmagában az, hogy a kialakított ellátási rendszer milyen típusú támogatásokat tartalmaz és hol vonja meg az adható támogatások határát, amennyiben ez nem jelenti az ellátások egy minimális szint alá csökkenését.

A helyi önkormányzatokról szóló törvény szerint kiemelkedően fontos önkormányzati jog az önállósághoz való jog, mely azt jelenti, hogy a települési önkormányzat a feladat- és hatáskörébe tartozó helyi érdekű közügyekben önállóan jár el, a törvény keretei között önállóan szabályozhatja ezeket. A nem alanyi jogon járó átmeneti segélyre való jogosultságot és a támogatás összegét az önkormányzat mérlegelési jogkörében állapítja meg. Alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság csak abban az esetben állapítható meg, ha az önkormányzat mérlegelési jogkörének alkalmazása során az eljárására vonatkozó jogszabályokat megsérti.  

Az önkormányzat eljárásával kapcsolatban nem állapítható meg jogszabálysértés. A határozatok a törvény által előírt határidőn belül születtek, formailag megfelelnek az erre vonatkozó szabályoknak. Indoklásukból kiderül, hogy az önkormányzat döntésének meghozatala előtt az annak alapjául szolgáló tényállást tisztázta, a körülményeket felderítette. 

Alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság hiányában ajánlástételi jogommal nem élek. 

Budapest, 1999. március 10.

Gönczöl Katalin